368 



Illy körülmények közt azulán az okszerű mezőg-azda- 

 ság" teljes lehetetlen. 'S ez ig-y van a' jobbágysági földekkel 

 is , olly annyira , hog-y igen sok községben a' félhelyes 

 g^azdának földei tíz darabban mind meg-annyi helyen el- 

 szórvák. — 



\em állana helyén itt az annyiszor meg-vitalott köz- 

 bitangkárosságál bepanaszlani , el nem mulaszthatom még 

 is kérdeni , v a 1 1 j o n szükséges-e, hogy azúr- 

 béri váltságot t a g o s z t á 1 y előzze meg? 



A' középponti gazdasági Egyesület 1844-ik évi május 

 28-ki gyűlésében e' kérdést szintén megvitatá, 's mint elő- 

 re látni lehete, a gyüles abban állapodék meg, hogy a' 

 tagoszlály az úrbéri megváltásokat szükségeskép előzze 

 meg. — 



A' jobbágy ugyanis csak ekkint tudja meg mije van , 

 's csak ekkor kezdi ismerni és becsülni sajátját, 's nem 

 fogja-e közvetlen ellátása alá jutott osztalékát kellőbben 

 megmunkálni , miután a' közösség súlyos terhe azt többé 

 nem nyomja , 's az iparnak már tágas téré van ? E' szor- 

 galmasabb megmunkálásra ösztönül szolgáland neki az is, 

 hogy kellő utánlátással jövedelmét kettőztetheti , 's mig 

 e' szerint egy felől mindinkább ügyekezend menekülni az 

 iirbéri tartozásoktól, más felől ügyekezeté gyarapitja va- 

 gyonosságát. — 



Bizonyára a' tagosztály főleg a' dézmának, — de a' 

 roKotnak is hatalmas ellenszenvese; mellőzve azon mellé- 

 kes hasznokat, mik a' tagosztály utján lielyenkint a' jobb- 

 ágyokra néznek. Verében például Fejér-vármegyében a' 

 földesúr kénytelen volt elkülönözött jobbágyaitól ugyan- 

 azon legelőt jó áron kibérleni . mit tagosztály előtt szélti- 

 ben használt. — 



A' tapasztalás aimyil igazol , mond egy kezemnél le- 

 vő 's .i' szathármegyei sváb- és oláhokat tárgyaz('» érte- 

 kezés, hogy ohiliok közt még eddig csak ott lehet némi 

 szorgalmat taláhii , hol a' kérelmökre behozott szabályo- 

 zás után törvényszerüleg birtokuk alá került föld egykét 

 évig gyümölcsözött , igy példa után ismeri a' birtok sért- 



