23 



ohnuté 8 nehtem útlým, ostruha kukh)\vá ostře podlo- 

 mená, hlauatá, na hrhetí' ztenčená, s pyskem obsrdóiiym ; 

 woieckňvv 5 pýrilvch ; njechýiíkúw 5 pýřitých , čněl- 

 kau rohatých. — Na horácii wápenilých, suchopárných, 

 w Ewropě prostřední teplejší a jižné chladnější, též na 

 Uralu a Kawkazu. Kwéte w srpnu a září. 



Od dáwná se mel ten rod za lék |)roti wšelikémii jedn, 



1f^. psáno?: A. Lycoctonum Jacq. aust. t. 380. 

 Rcichenb. ac (. 50. ol. 54 — 58. Rostl. 1. ob. 31. 

 W. wloí Mat. JFel. 394. Psímor, vvlčímor. Oddenek 

 hlí/.owilý, mnohomrcasý. Lodyha přímá, 2 — 2V2' wysoká, 

 obláj hladká, pýřilá ; listy pýřifé, dle obwodu okrauhlo- 

 ledvvinité, přes prostředek dlanito 5 — 7 dílné: lalokůw 

 trojsečných , stříhaných , s ušty kopinalými stříhano- 

 sečnými ; hrozen nejwíce jednoduchý, pýřitý; listeny 

 dolení trojdílné, hořejší celé kopinaté ; listence čár- 

 kowité; stopečky kratší kwétu ; kwéty rusé, maličko py- 

 rite; lebka homolowitá, wysoká, tupá^ nad koncem napřed 

 maličko wtlačená ; ostruha zawitá, pysk obwejčitý. — W 

 hájích chlumních po Ewropé sewerné a prostřední. 

 Kwéte w lété. "4-. 



WSecky díly té rostliny jsau jedowaté. 



W. Salaniánck. A. Napellus Z<ř«. Hayiu 12. t. 12. 

 Reichenb. iil. t. 1—3. Dusseld. suppl. 4. t. 21. 22. Wo- 

 inéj šalamaunek, zlý mníšek, mordovvník. Oddenek z 

 několika hliz řepowitých, krátce mrcasatých; lodyha 

 "A — 4' wysoká, wztyčená, jednoduchá, řídce nahoře málo- 

 wětwá; listy na líci tmawé zelené, lesklé, wezpod bled- 

 ší , dlanitě 5 — Tdílné : lalokůw dole klinowitě zúže- 

 ných 3sečných s úkrojky, slříhanotrojsečných nebo stři- 

 hanozpilowaných na uši íčky kopinaté nebo čárkowité ; 

 hrozen konečný, jednoduchý, dole řídce wětewnatý, hu- 

 stý mnohými kwěty Imawě íialowými, pořídku bledé mo- 

 drými nebo bílými ; lebka polokruhowitě wypuklá (též 

 trochu wyšší nebo nižší) s krátkým zobaneni ; plátky na 

 nehtu proti lebce obráceném rownowážné, s ostruhau 

 krátkau, málo prohnutau, přihlawalělau ; worečky tři, 

 hned po odkwětení rozewřené, pak ale zpřímené ; seme- 

 na ostře trojhraná, na hřbetu tupě swraskalá, černo- 

 hnědá. — Na horách wysokých a nižších w Ewropě pro- 

 středni a dílem i sewerné. Kwéte od lipna do srpna. 



Ten rod co do srstnatosti, délky rapíkii a stopek, širokosti 

 úkrojuw a lalokůw listowýcli , hroznu delšího, hustšího nebo řidšího, 

 ostruhy delší nebo kratší, welini se proiiieňuje. 



Ten a následující rozeznúw&jí su prwkem prudc« máuiiwým) 



