108 



Jmění předešlých ; dokonce podobá «e rosnatce wze* 

 staupawé, od níž se liší, že má listy podlaulilé, tupé, 

 dole ztenčené; rapíky lysé, sotwa delší nežli čepel; 

 stwoly přímé, lislůw dwakrát delší; blixny celé: tobolky 

 podluhowalé j semena míškowaná. — (Na rašelinách ni- 

 kdy newysýchajících, tamtéž, ačkoli nejde tak daleko na 



sewer. "H-- 



Wšecky tylo troje rody jsau chuti nakyslé a zahořklé, poně- 

 kud ostré; druíidy w lékarstwí, obzwiástC rosnatka okranUlulistá, 

 byly welini wážené, anobrž w nowejších časech zase se porauCely. 

 Že prý dobytku a hlawnS owcím welmi škodí, není pravyda. 



MUCHOLAPKA. DXONAEA. FlIEGENFACLÉ. 



Lupenúvv kalichowých a plátkúw 5. Tyčinek 10 — 20. 

 Prašníky bokem pukající. Čnělka 1. Blizna lerčowitá. 

 Tobolka čcblopná^ Ipauzdrá. Semena mnohá w pod- 

 statě sklípkaté dna tobolkowého ponořená. 



Bylina bezlodyžná, lysá. 



M, podiwnd. D. Musei půla Lin. Ellis. n. act. ups. 1. 

 /. 8. Lam. 362. Fcní. malm. t, 29. Ker. reg. 785. Dici, 

 se. nat. ad. t. J8ó. Rosil. 2. ob. 49. Kořen irrcasatý; listy 

 wšecky kořenowé na způsob ríiže rozprostřené, na řa- 

 pících klínowitě křidlatých, s čepelí okrauhlau, 2laIoč- 

 nau, brwami širokými, šídlowitými obraubenau, žlábko- 

 witau, na líci žlá/kami sedawymi a několika trny po- 

 traušenau, často čerwenawě naběhlau, na rubu jako 

 rapíky co tráwa zelcnau ; slvvol přímý, píďowý, oblý, 

 lysý, dole s listenem wejčitým, ostrým ••, lupeny kalicho?* 

 wé wejčité, ostré 5 plátky podlauhle obwejčité, tupé, nar 

 konci po obau stranách kápowitě nadchlípnulé, mlé- 

 kowé, se žilami 7 co woda jasnými } tobolka zakula- 

 tělá ; semena předrobná, wejcowitá. — ■ Na rašelinách w 

 teplejším dílu Ameriky sewerné, hlawně w Karolíně se- 

 werné. Kwěte w lipnu a srpnu. O, ^, (dle některých^)- 



Rostlina p^podiwná jest welikým stupnSiu drážditelnosti 

 swých listůw. Sebe menším dotknutím čepel listowá rychle dle hla- 

 wuí žíly se sklimí ; pri čemž bfwy obau krajů do wnitř se ohybují 

 a sebe křižují. Jak mile hmyz na list si sedne, obě polowiCky listo- 

 wé drážděny tak jsauce, rycliie se sklimí a udělají pasť, z kteréž 

 hmyz nemůže wen. Čím wíce wězeři se pohybuje, tím taužeji zawírá 

 se pas(; konečně hmyz darmo snažiw se wyniknauti, zejudlí a uti- 

 chne, načež list, necite dráždila, se otwírá zponenáhla a tirnyza na 

 swobodu panští. Drážditelnost ta wywyšuje se teplem, a w našicii hříj- 

 nech možná dobře ten okaz pozorowati, posadili se nějaký malý 

 hmyz na 'list. Žeby hmyz polapený slaužil rostlině potrawaiti není 

 w.^c zkauškami dokázaná. 



