li)' 



Toljí prawý atrotii, z nčltoi pochodí lilawou gula, zaáiiiú ina- 

 líisk;i burwa, ježto také w lékařstwi se potřebuje. Pr\štř se z ulo- 

 meoNcli rozelí a raij do kůry nadělanýcli co šťáwa, ježto na slunci 

 wysŇcIiá w klejopryskyřici, a we zpíisobě kolútíi nebo raubíkuw ii 

 welikéiii ninožstwu se wywážf. Slowe gutnu ccijlonskau, jakož i gu- 

 ta od žlulošrawu waječoolistéliu, (w. doleji.) 



M. kočincúiská, G. cochinchinensis Chois. C, am- 

 boinensis Sprcng. Stalagmitcs Cambogioides Mun: Ruinph 

 3. /. 32. Šlroii) okázaly, Lisly wťjčilopodlauhlé, piio- 

 Blié ; rozhy 4bočné j kwéty poboční, shlaučenč, nej- 

 kralšeji slopečnaté , bělawé ; bobule žlutě čerwena, 

 hruškovvitá, zwící slívvy, pupkatá. — VV Siamu, Kočinčí- 

 ně a na Molukácb. 5 • 



Owoce tuiié, nakyslé zapácliá 9si jako Lriišky zlmíličelé. List 

 mladistwý, pHjeuine kyselý asi jako §fowík, přidáwá se k rybám 

 wařetnni. Kořt^n a kůru přidáwají do nápoje (sagueer), aby zaky- 

 slel, Dříwí žluté, twrdé, těžké, se dreněm, neLodí se k stawení. 



M. drobnoplodd, G. pictoria Roxb. Strom 60' wy- 

 soky; lisly podlaublé ; kwěly poboční, ojedinělé, seda- 

 wé, žlulé; bobule wejcowiié, 4brázdé, zwicí weliké \vi- 

 sně. — W Indii wydíodní. Kwěte \v únoru. 5 • 



Ten a předešlý dáwajť způsob guty přknSjší, jenž ale k nám 

 nepřiciiází. 



M. kowa. G. Gova Roxh. Lisly wejčilé, zakončíte; 

 rozby oblé; kwěly samčí poboční, \ — o, sblaučené ; 

 kwěly obojaké, ojedinělé, konečné, kralčeji stopkaié; 

 blízna celá, swraskale (Jbrázdá i bobule wejčilě kulowa> 

 lá. — VV Indii wycbodní. 



Dáwá též gutu, špatnt-jšíiio ale způsobu, 



M. lahodná. G. Mangostana ZřVí. Lam. t. 405. f. 1. 

 Mangostana Rianph 1. (. 43. Mangostana. Strom pře- 

 krásný, prostřední wyšky, z daleka cilronowénm podo- 

 bny, s košem hustyni, mnolio slinu dáwajícím, prawi- 

 delnyni, parabolowiiym ; lisly slříčné, králkořapíkalé ne- 

 bo široce kopinaté, tlusté, tuhé, lesklé, na líci jasné 

 zelené, wezpod nahnědle zelené; kwěly nejčasiěji dwoj- 

 domé, konečné, zwici kwětu šipkowélio, samčí dosti 

 dlau/e slopkatéj po 3 — 9 sblaučené, samicí ojedinělé, 

 řídce trojené; lupeny kalicbowé okrauhlé, rozšířené; 

 plátky iroclm wělší, zaokraublé, dužnalé, u wnitř žlulawě 

 cerwené, wně zelenawé , čerwenawč naběhlé; bobule 

 zwící mírného pomaranče s korau tlustau, haubowiiau, 

 Imawě hnědau nebo šerau, žlutě skwrnalau, s dužninau 

 welmi šťáwnatau, bílau, 6— 8semenná. — t\a Ostrowech in- 

 domořskydí a na iižině Malakčenské, kdežto také, jako 

 i w Indii zadní přehojně se sází. Kw. skoro pořád. 5' 



Dříwí liodí se jenom ku pálení. Z kuicuu a wětwi prjilí »e 



