247 



iir.lí' Tea rod se tím wyznufii|e, že w ktnenu jelio a wulwecli «e 

 aaiUhzl iiiDožstwí mízy oej{^istšj[ a cliludiwú) ježto zemíaíím často 

 ílaii7Í k uliašcní žízoe, 



Laubinec. Ampelopsis. 



Kalich přícelý. Plálkůw 5 (jako ii réwy) od konce 

 dolu se rozdělujících. Tyčinek o, Gnělka I ; blizna 

 hlawičkowjtá. Waječník nepohrauzený w terč, 2 — 4wa- 

 ječný. 



L. břcčlanowij. A. hederacea Mích. Cissus quinque- 

 Iblia Piirsh. Vitis quinquelolia Lmn. Hedera quinquefo- 

 lia L,in. ConuU, canatl. t. 100. Kerner t, 659. Keř po stro- 

 mech a zdech do wýsky 30 — 40' se wzpínající a roz- 

 wilinaini tu i onde jakoby připínající; wětwe oblé, lysé^ 

 černohnědé 5 listy dlanité, 3 — blístečné, obak lysé: lístky 

 řapíčkovvané , podlauhlé , zakončíte , od prostřed až 

 na konec hrotitozubalé > rozwiliny rozdwojowané , na 

 konci niíškowilě rozšířené, jimiž na stromy, skály, zdi 

 ae připínají; hrozny wrcholíkowité, rozsochaté ; kwěty 

 zelenawé ; bobule kulowalé, co hrách wcliké, černomo- 

 dré. W Americe sewerné. Kwěte w lipnu. \ . 



Keř nejtužší ziuiy naše dobře snášející, welmi bújející, mnolio- 

 listý, a tudy k dělání laiibí hustých a odíwání sten přeúdobný, kdežto 

 w lélč tinasvau zeleuostí listfiw a w iiodzimku čerweností jejich pSknS 

 86 rozeznáwú. 



ŽuMEN. Cissus. Klimme. 



Kalich přícelý. Plátky 4, od hora dolů se oddě- 

 lující. Tyčinky 4. Waječník 4pauzdrý. Bobule 1—4- 

 semenná, 



Ž. širolisttj. C. lalifolia Vahl. Funis crepitans 

 Rnmph h. t. 164./. 1. Keř wyhánějící do vveliké w^š- 

 ky šlahauny člyrboké, pnulé » listy jednoduché, srd- 

 čité, wejčilé, 6" dlaulié, zakončíte, štětinatě zpilowané, 

 na líci lysé, na rubu rezawě huňaté ; palisty podlauhlé ; 

 na proli listu každému rozwilina tuhá anebo několik 

 kwělii w hrozen rozstawených, bílých, drobných 5 bo" 

 bule jako bezinky, dříwe čcrwené pak černawé. — W 

 křowištích, na březích a po polích w Indii. Ti . 



Mají za to, že nad list jeho není žádného, jímžby říerstwCji 

 nežil dozrál. Šlahauny ohjhané praští, jako když se lamaii, a potřC;- 

 bují se na haužwe, welmi trwanliwc ; též se dělají z nich oka'aá 

 zwěr. Tlustšími šlaliauny barwí na Cerweno. '• - 



Ž. siwij. G. glauca Roxb. Schunambu Valli RJK^d, 

 1. /. 11. Podobný předešlému. Z kořena mrcasatého a 



