d2h 



JiUra sluwati pisinvie, sladké, chutné, i»lHJnati' ; w ji/.iiá Kwro- 

 J)É 9 Lewaotii se jedí a olej z uidi se wyllatiije ; ii nás je potie- 

 bují cukráři ; druhdy w lékařstwí ol)yfejné. • 



H. terebint. P. Terebinthus Lin. BLukw. 1. HH. Du- 

 hám. 2. e. 81. Terebinlh J/«r Hd^. IX. — lf'"el. ÍU. 

 Strom dost wvsoky, k welikéniu sláří dospíwajíci ; koš 

 welini neprawidélný, xvétwe samčího wisící ; kůra šerá, 

 rozsedalá ; lisly lichozperené, 3— íjařmó : lístků wejčilo- 

 kopinalých, dole zaokraulilených, na konci oslrých, hro- 

 lilýclj, Vlí' dlauliých, 10'" širokých, zmládí pěkně čer- 

 wenýeh, pak tmawě zelených i řapík maličko obraube- 

 ný ; kwěly drobné, úžlabíčkowé ; samicí na hroznech 

 jehnědowitých, s tyčinkami nachovvými; peckowice zwící 

 hrachu, suché, kulowaté, modravvě ; semeno čerwcnawé, 

 u vvnitř zelenawé. — - W Levvanlu, do Wlach, Francie a 

 Španiel přeneseny. Kvvěte w dubnu, zraje druhého ro* 



ku w dubnu. 5 • 



Jádra pistaciím podobná w tewantii jedí. Na Chiu o-řtrowe 

 u prostřed měsíce Cerwna nasekáwají kmen toho stromu od liora až 

 dolR, a podstawují pláty kamenné, na nCž w noci wytíká šfťiwa a 

 hustne, která slowe terebint inn pi-nwá., chijsM Čili ci perská. Jeden 

 Strom 4 -5' w obwodu tlustý nedá za rok wíce l'i nebo 16 lotuw ; 

 Celý ostrow prý do roka jenom 1000 lilier jí dáwá. Ta prawá tere^ 

 bintina jest bílá nebo jionarusalá, prozr.iříitá, hustl, zápachu příjem- 

 ného, feniklowélio a chuti baisamowé, neostré ; obyčejně se porušuje 

 terebintinau benátckau od modřínu pochodící, nebo strassburgsknu od 

 jedle, anebo obecnan od borowice. W Lewantě jest obyčej tu tere- 

 bintinu poí-ád w ústech míti, |)rotože \^r\ posiluje a bělí zuby a na- 

 pravuje derh. W jeseni wyrostají na wetwíih a listech baulky ble- 

 dé, nebo Cerwenawé jako na jilmedi, po. hodících z uštknutí hmyzfhOj 

 Tyto hálky pak wzrostají w růžky co prst dlaulié, kriwé, pryskyiit- 

 naté, jako swatojanský chléb wyhlížejfcf a slowau Coruocarpn, Carohc 

 di Gindcfi. Dušní je kanrí jako tabák. Ty hálky a owoce |)otřebH- 

 )í k barwení hedwábí. it*tU. 



' Ř. atlasskjj. P. allantica Desfon. Strom krásný, 

 60' wysoký ; kmen dole 2 — 3' w průměru tlustý j listy 

 lichozperené, 3— |jainié: lístky kopitialé, dole piízten- 

 čené, trochu řeřabaté, lysé 5 řapík mezi konečnými sud- 

 kami lísikúvv příkřídlalý ; hrozny samčí konečné s ma- 

 Jýnii heduábitými listeny; 5 — 7 tyčinek s čerwený- 

 mi prašníky ; kwěty samicí na hroznech řidších; pec- 

 ko\Vice zakulatělá, přídužnalá, zwící hrachu. — W Bcr- 

 bersku a okolo Carohradu na místech písčitých. 



Z kmenu a wětwí prýští se pryskyřice rusá, chuti a zápachu 

 kořennýrJi dobíti pHiemných, ježto ztuhli na wzduchn podobá se ma- 

 (tyksu. Maurowé ji w jeseni a zimě shjrají, hěl jmenují a jako 

 niastyks žwýkaií , aby upewnili zuby a nabylj piíjcmnéiio detliu, 

 Owoc«s Juiii zwuné, nakyslé jedí rozmačkaué je s datlemi. . . i ^ 



** Listy sudozpeřenó nepaditwó,; 7>y.í(« Lenlj^c;Wj^.,| , 



