360 



chy ; lodyha přímá, jednoduchá nebo střídawě wětewna- 

 tá, oblá, nejlysejší, dula, I — 3' wysoká ; palisty kopina- 

 té, šídlowitě ukončené, dole zubaté; řapíky dosti dlau- 

 hé ; lístky wejčité, nejhoi'ejší podlauhlokopinaté, ostře 

 zaubkowané, nejlysejší ; stopky úžlabíčkowé, ojedinělé, 

 listu delší, na konci nesaucí strbaul pak podlauhlejší, 

 mnohokwětý; listeny nejmenší, kopinaté ; stopečky zdélí 

 hstenu,' koruna modrá; lusk podluhowatý , čnělkau 

 zobanity' ; semena zakulatélá, tečkovvanoswraskalá. — W 

 krajinách kopečnalých, w štěpnicích po Čechách, Slez- 

 sku, Tyrolsku. Kwěte w lipnu a srpnu. O. 



Celá rostlina má zápach silný, osoljliwý, jaku následující rod, 

 tolikože silnější. Jindy brawali ji do thé proti nediihiiai prsním ; 

 wn6 slaiiží k dSlání obkladkřiw na zatwrdliny, otoky a wředy. Dor 

 bjtek ji rád žere. 



f. obecná. T. foenum graecuin Lín. Hayn. 8. t. 41. 

 Dusseld. ÍO. t. 14. Senénka obecná. Rostl. 3. ob. lá. 

 Řecké seno Mat. Háj. 9.>. — fVel. 113. Kořen letní, 

 kolmojdaucí, nahnědiy, oblý, mrcasatý, wyhání lodyhu 

 přímau, wělewnatau , 1 — 2' wysokau, oblau , hladkau, 

 příchlaupkowanau ; listy Slíslečné, střídawé : lístky ob- 

 wejčité nebo podlauhlokopinaté, nejtupější, wyříznuté, 

 po kraji proti konci řídko zubaté, nejlysejší, 12" dlau- 

 hé ; řápík čárkowitý, proti konci se rozšiřující ; palisty 

 kopinalosrpowité, nejcelejší, měkká; kwěty úžlabíěkowé, 

 dwojčatné, řidčeji ojedinělé, na kratičkých stopečkách; 

 koruna kalichu dvvakrát delší, bledě žlutá ; lusk srpo- 

 witý, nezralý přímý, zralý podkřivvený, 3 " dlauhý, zo- 

 banem 14' dlauhýra ukončený, čárkowitý, smáčknutý, 

 délně síťkowaný, mnohosemenný, bledě hnědý \ semena 

 čtyrhraná, smáčknutá, dost weliká, tečkowanoswraskalá, 

 nahnědloilutá. — (Na mezích w Malé Asii, Berbersku, 

 Ewropě jižné, kdežto se i sází. Kwěte přes léto. 0. 



Semena mají silný, nepříjemný západ), jsau zalioiklá, obsahují 

 eliz a silici, piiwod tolio zúpaďm, a od dáwna se potřebují co huj 

 obmCkciijící. W EgyptC dělají z mauky její a mléka kaši, po které 

 prý Kgypfanky welmi tlustnau. Sázejí ji též na píci, po 0^2 prý ma - 

 ^0 semenem smrdí. 



KoMONiCE. Melitotu8. Steinklee. 



Kalich trubkowitý , Szubý. Clunek jednoduchý > 

 křídla kratší nežli pawézka. Lusk delší kalichu, kožo- 

 witý, I — mnohosemenný, sotwa pukající, ríiznotwarý. 



Zeliny, byliny. Palisty s řapfkein srostlé. Listy zpereno- 

 trojlísteCnó ; lístky Často zubaté. Kwety btwnC broznuaé, žluté, 

 řídce bílé. 



