•Jtíí) 



M. dwojscmennýi. J. díspertna Lin. Trew. Ehr. l. óó. 

 Lodyha zelinaá, slabá; wětwe oblé, listy zperené, 4 — 6- 

 jařmé: lístky eliptičnopodlauhlé, lysé ; hrozny aullé, hí^tu 

 delší ; lusky oblé, piíhružlalé, hrotité, 2semenné, škra- 

 blawé. — W Indiích. O. 



Z listíiw t(í(Jito rodů dobjwají indych, modř od starodáwna k 

 barwení na modro užiteCfaau; kořen a listy we wlasti w lékafstwť 

 potřebují. Pro tu příCinii modřil srpaty, obecný a dwojsemenný yi 

 obojí Indii u welikém množstwi se sázejí; modřil stříbrný k témuž 

 konci w Africe sewerné, w Indii wýcliodní a dílem i w západní í Iiowají. 

 Indycli z posledního roda jest prý lepší nežli z prwnejšícb, ježto za- 

 se wíce ho poskytují. 



ZL05KA> ClIŤORIA. ClYTORISBU 3IE. 



Kalich dole listenoma welikaunkýma opatřený, na 

 patero klaný. Pawézka obšírná. Tyčinky 2bralré, s 

 plátky z nejdolejška kalichu wynikajicí. Cnélka na konci 

 přírozšířelá. Lusk čárkouitý, smáčknutý, rowný, 2chlo- 

 pný, dolejškem čnélky zakončily, Ipauzdrý, mnohose* 

 mennj. Semena braničkami sklípkatými oddělená. 



Zeliny nebo byliny pniilé ; listy licbozpeřené, Často 1-, řídko 

 2— 3iařmé : lístky Často palístkaté; kwřty úžlabíckowé, stopeíSka- 

 tó, weliké. 



Z. okázalá. C lernatea Lin. Sims. bol. mag. t. 1542. 

 Ternatea vulgaris Kunlh. Flos caeruleus Rnmph o. 31. 

 Schanga - Cuspi Rhced. 8. t. 38. Bylina ; lodyha prípý- 

 řitá, po stromech do weliké wýšky se paucí a ztuha 

 ztáčející, takže do kůry se zařezáwá ; listy licbozpeře- 

 né, 2 — 3jařmé ; lístky waječné nebo wejčité; palisty ši- 

 dlowíté ; stopky ojedinělé, úžlabíčkowé, Ikwété ; liste- 

 ny weliké, zaokrauhlé ; kwěty weliké, modré nebo bílé, 

 u prostřed se skwrnau žlutawě bílau; lusky podlauhlé, 

 smáčknuté, rozšířené, lysé nebo maličko pýrité. — W 

 Indii wýchodní, Arábii, na Kubě ostrowě. Pořád kwě- 

 te.li. 



Weliká ozdoba zahrad ; nesmí ale státi blízko stromu, jelikož 

 na nřj se wypínajíc a otáčejíc jej ndusuje ; protož sází se podlé be- 

 sédek, jež pěkně přikrýwá. Kozy a owce řády žerau nař. Kwety jedí 

 jako wařiwo, obzwláŠtč ale barwí jimi rýži na modro, jelikož ludo- 

 vé při hodedi mají z|)úsob rýži we 3—4 barwádi postawiti na 

 stůl ; též se jimi barwí plátno, barwa ale není stálá. Kořen tetiký a 

 mrcasatý potřebují k dáwení a poCišíowání : taktéž i listy a semeita 

 p&sobí. 



Z. ivirginská. C. virginianaZ,//?. C. calcarígera Salish. 

 par. i. ól. Lodyha zwýší 4', vvzstaupauá i s listy ly- 

 sá nebo přípýříčkowaná ; listy 3lístečné : lístky čárkowi- 

 t«, wejčilopodlauhlé, eliptičné nebo wejčiié; stopky 



54 



^ 



