478 



zwonkowitá , s ušly ostrými, trubky delšími; plátky 

 okrauhlejší ; pcckowice zakulatelé, stopkalé, dwojčaté; 

 pecka kulovvatější, méně smáčknutá. — Po Ewropé již- 

 né a prostřední, též w Kawkazu a Barbarsku. odkud 



prý pochodí. Kwěte w dubnu a kwetnu. "^,5' 



Planá prcawka jest tiiiawC modrá, z inodrawa bíle jínowatá, 

 trpká. Zahradní nebo štej)ná uiá několikero odrodkňw: 



a) Karlatn, karlálka, sro/iky^ nijrobalaua Duhám. 2. t. 2. /". 

 15. Owoce kulowaté, wezpod wniafknuté, Cerwené, na konci zple- 

 stilé; pecka Iirotfckatá ; plátky auzké. Sem také mornwkn , mo- 

 rnwankn čili hrnenkn-, a jiak kulačkn, hulatka, slíaa kulountá, zi- 

 dowka se Čítá. 



b) Bhimyi hlušíce, damascena. Owoce zpleštělokiilowaté, íia- 

 lowé ; pecka krátká s wystáwajícím kjlem, na konci tupá. Rozdílné 

 způsoby. Duhnm. 2. /. 7. lO. 20. /". 3. NejwStší slowau finihichy. 



c) Špendlíky, armenioides. Owoce kulowaté, žluté nebo zele- 

 nawS žluté; pecka tupaunká. Rozdílné způsoby. Z>«/írtm. 2. ř. 13. 14. 

 Sein také cecawkij. 



d) Zelenky, claudiana. Owoce kulowaté, píízplestilé, zelené, 

 často nachowě skwrnaté, fídko zcela nadiowé, na konci sotwa pro- 

 hlubené ; dužnina wíce méně sladká, zelené žlutá; pecka krátce za- 

 končitá. Rozdílné způsoby. Duhám. 2. ř. 11. 12. 13. 



Tyto odrodky nejCastěji za Cerstwa se jedí; též se suší, ku 

 kterému konci někdy pecka se z nicb wybírá; tak jsau prunelly, jež 

 z Francauz k nám přiwážejí. 



S. šwestka. P. domestica Lin. Blak, t. 309. Slíwy 

 Mat. Háj. 76. Slíwa Mat. Wcl. 68. Strom šweslkowý, 

 slíwowý. Strom 10—20' zwvší, dřívví tisawé nebo za- 

 žlutlé a tisawě merhowané, Iwrdéj pewné ; kůra pope- 

 lawá ; rozhy lysé; listy elipličné, ostré, obyčejně dwa- 

 krát pilowané zubami žiázkau mah'čkau ukončenými , 

 nejčastěji obak pýřité, maličko swraskalé; řapíky zdélí 

 ^s iistowé ; palisly šídlowité, zdélí iapíku, žláznatopilo- 

 wané; kwoly s listím rašící, obyčejně podwojné, zelena- 

 uě bílé, na stopečkách kalichu mnohem delších, pýři- 

 tých ; ušty kalichowé delší trubky, pýřité, kopinalé, 

 ostré; plátky podlauhlowejčité ; owoce wejčitoelipsowité; 

 pecka silně smáčknutá, bezbrázdá. — Půwodné w Ma- 

 lé Asii a jižné Ewropě, kdežto jako i w Ewropě mír- 

 nější anobrž i studenější se sází. Kwěte w dubnu a 

 kwětnu. 5« 



Šwestka náleží k owocným stromům z našinskýci) neinžitecnějším ; 

 šwestky netoliko cerstwé se jedí, anobrž rozdílně přistrojené ; z 

 terstwých dělají se powídla ; též se suší, a tak dajíce se dlaulio 

 rliowati, daleko se rozwážejí. W některých kraiÍDá<ii dobjwají z 

 nich korálku silnau, sliwowici nazwanau. Z jader wytlaCuje se olej 

 dobrý. Dríwí potíebují saustružníci a truhláři. 



Odrodek se swestkami drobnými, nahnědle nacliow>mi a swP- 

 tle modře jínowatými mají za půwodní twar, od něhož ostatní odrod- 



