419 



ky stJ^pné s owocpin podliiliowatýui (elipsowjtým) podiodí. Hlawně 

 rozeznáwaií se dwoje otlrodfcy: 



a) Šicťstluj (wlastne), P. d. dainascena; oahnČdlonacliowé, jí- 

 ním modrawjin pokryté. 



b) Duraiiče, turonensis ; owoce obwejcowité nebo obwejcowi- 

 toknlowaté. iiinolieui wřtší, nebo bledě špinawE nacliowé, žluté, bílé, 

 jínaté, s dužninau niekši, š(áwnatčjší. Rozdílné zpřisoby. Duhám. 

 3, t. 20. f. 1. 6. 8. t. 4. 



VViŠBti. Cerasus. Kirschb. 



Kwét předešlých. Peckowice kulowatá, lysá, bez 

 jíní. Pecka zakulatčlá, hladká. 



List uíladý zdwojnásobnenj ; kwety stopkaté, podwojné nebo 

 okoličené, z pnpenůw rašící buď s listím najednán nebo málo dříwe. 



JF. oheaiá. C. vulgaris Moench. C. acida Gacrl. C. 

 Caproniann Decand. P. Cerasus Z-m. Blak. t. 4i9. Duhám. 

 2. /. 56. Plenk 1. 378. Lam. t. 432. /. 3. Ha^. 2. t. 56. 

 Guivíp. t. 62. Diisseld. 5. t. 9. 18. t. 56. Wišně Mat. 

 Háj. 62. b. — TFel. 73. c. Ryčí ob. 32. Strom nízký, 

 obyčejně 20' zwvsí, anobrž keř, wvhánéjící z kořena 

 mnoho odnoži; wětwe tenké, prutowité, často wisuté; 

 listy eliptičné, rowné, lysé, lesklé, příkožnaičlé, piloua- 

 né zubami žlázkau černau ukončenými, zakončilě, dole 

 někdy obak se žlázkau; rapík žláznatý, též i bczžlazý ; 

 palisty šídlowité„.žláznatopilowané-, stopky Ikwélé, z pu- 

 penu wynikají po swazcích, pýříčkaté, dlauhé ; kalich 

 zwonkowitý, lysý: uštůw podhnutých, wejčilych, tupých* 

 plátky okrauhloobwejčité, obyčejné podduté, bílé ; ty- 

 činky zdélí plátkůw ; owoce zpleštilozakulalélé, se šťa- 

 wau zakyslau nebo kyselau. — Pochodí prý z Malé 

 Asie, odkud ji Lukuilus do Itálie přenesl, nyní po nej- 

 wétším díle Ewropv se sází a w mírnéjších krajinách 

 zdiwočela. Kwéle w dubnu a kwélnu. 5- 



Sázením ntnoho odrodkuw ; nejlilawnejší jsaa tyto: 



a) Wiině černé, barwy tmawe z Cerwena hnědé ; Sfáwa barwř. 

 «) Ki/selicc, tcišničlii/y černičky, C. austera; wefwe wisutéi listy dro- 

 bné; wišně drobné, překyselé ; /S) uherky, trišné (wlaštně); wetwe 

 přímé, listy weliké, wisnE wěřŠÍ, nakyslé, sladké; y) králowky ; o 

 krátkýdi stopkáci), sladké, náwinné. 



b) Ifiiní čeruené; owoce bledé Cerwené se šfawau nebarwící. 

 «) Amrhele, hnmrnle, hnnirle kyselé; wetwe wisuté, listy drobné; 

 owore kyselé, sliijika tmawe ferwená ; ^) amrhele uáwiuné ; wetwe 

 rowné, listy weliké ; owoce sladkokyselé, trorliu wodnaté, slupka 

 ilulě cerwená, stopky krátké; y} amrhele sladké; jako předešlé; 

 owoce skoro sladké, slupka čerwená, stopka dlaubá. 



c) Hišeň sláleliučtauci (C semperflorens Ehrh), jejíž okolík 

 se prodhižuje we wStwiřku dole listnatau, nahoře hroznatau a celé 

 léto kwčtaurí a owoce nesaurí. 



d) yiiieň plná; pčkoý strom zahradní. 



