&00 ■ 



wšecky jsau wcjčilopodlaulilé, hlaubřji niMčeji oslíe pi- 

 lowané, na líci lysé, vvezpod belohodwábné, wétší líebas 

 l" zdólí, niensí mezi nimi položené sotvva 3" zdéli ; řa- 

 pík chlupatý, na 4" bezlíslečný ; palisly listůw kořeno- 

 wých třebas zdélí 2", kopinaté, celé, na 2 — X" nahoře 

 prosté, lodyhowě vvcjčité, hluboce pilowané, nejhořejší* 

 wystérbené : lístkíiw čárkowitých ; kwéty žluté , asir 

 1" w piuméru, ojedinělé úžlabíčkowé, na stopkách co 

 list dlauhých, oblých, wzhiiru chlupatých; kalich chlu- 

 patý : uštůw 5, wétších kopinalých, celých, 5 menších 

 často W — Maločných ; plálkv obwejčité, kalichu delší; 

 Kižko chlupaté. — Na aupořích, tráwnících po Ewropě 

 a Americe. — Kwěle w kvvětnu, čerwnu a jeseni. Tj-* 



Dobytek se jí netýká, husy ale rády ji zobají. Kořen a naí 

 slabě swraskují a ženau na nioC; drulidy w lékarstwí se potřebowaly, 

 řía korání býwá Cerwec polský. 



Jsau odrodky listí obak běloliedwábnitého nebo obak zeleného, 

 též stopek dwojkwetýcli. 



M. slřlhrnn. P. argentea Lin. Fl. dan. t. 860. Stnrm, 

 J. n. Pétilistek i/a^ Háj. 305. Pétiprstek i/ízí. Wel 363. 

 Štířice. Kořen díewnatý., wně tisawě hnédý, wypauště- 

 jící malý trs z lodyh přímých nebo dole wzstaupawých, 

 ť wysokých, oblých, belohuňatých ; lisly střídawé, pétě- 

 nodlanité, na líci lysé nebo pýřité, wezpod bíle huňaté : 

 lalokůw obvvejčitoklínowitých, na polowici hoření hlau- 

 běji mélčeji stříhaných anebo protisečných laloky šir- 

 šími nebo užšími, odstálými, ostrými, po kraji podcblí- 

 penými; kwéty na konci lodyh wrcholík dělající, žluté; 

 kalichy clilupaté > plátky obwejčité, celé ; holénky wrá- 

 pečkaté, neobraubené. — Na místech wýslunných, wypra- 

 hlýeh po Ewropě. Kwěte w čerwnu, lipnu. '4-. 



Nať a obzwlášte kořen swírá, a protož před Časy byly w lé- 

 Kaístwí potřebowúuy. Mohau k barwení .slaužiti jako následující. 



M. přímá. P. recla Z,ř«. Podobá se předešlé jmě- 

 ním. Lodyha přímá nebo nejdolcji wzstaupawá, škra- 

 blawaučká, chlupatá chlupy na bradawičce bílé sedí- 

 cími, bílými, dlauhými a kratšími (obzwlášte liořejí), na 

 konci žlázku černawau nesaucími ; listy pétěno nebo 

 sedmenodlanilé, škrablawaunké, a podobnými jako lody- 

 ha chlupy oděné: lístky podlauhlé, dolů zaužené, a 

 wšude Ijrubě stříhanozubaté zubami lupaunkými; palisty 

 kopinaté, celé nebo wíce méně stříhané, dole kratší řapí- 

 ku, uprostřed jak on dlauhé, nahoře delší; kwěiy na konci 

 lodyhv wrcholík dělající; kalich podobně chlupatý, uštúw 

 Stejně dlauhých, těch wejčitých, oněch kopinatýchj ko- 



