506 



paupCteiii ríižowým. Wúne nejlíheznSjší, Z plátkňw dělají med, ocet, 

 woUh, silici růžowé, w Malé Asii wiiUec oMÍI»eaau wodu ruzowíiii a 

 perly rňžowé, Ceraé, roztírajíce plátky na tčsto tulié a twoiíco z 

 nidí na stroji pilulkowéin kuličky. 



Odrodkůw mnoho. NejiilawnSjiší tyto : 



/3) hublinatái biillata Red. cl Tbor. t. t. 37. Ostny nej- 

 hojnější; lístky přeweliké, bublJnaté, jednoduše pilowané , stopky 

 a kalidiy žláznatéj lepnaté , plátky růžowé, nadiowé, weluuité. 



y) mechntá^ muscosa; ostny nestejné, malé, hojné; líst- 

 ky wejtité , rowoé, jednoduše pilowané; stopky a kalii liy žláz- 

 natomechaté ; plátky riižowé nebo bílé, wehnuté. Kwěty jedno- 

 duché Red. el Thor. i. t. 39. 



tF) nuúičká ^ Pomponia R. prpviacialis Ait. Red. et Thor, 

 2. ť. 57. 1. t- 56. Nizaunká, kwety a lístky nejmenší. 



ř) ušty kalichowé, nejwStší, lyrowité, lapíkaté. 



§. 2. Worečky u prostřed kalichu dlauhonoikálé; 

 nožka /.dělí worecku. Kwěty 3 — 5 nebo wíce chocljoli- 

 cené, vvsecky kromě prostředního hsteneni opatřené. 

 Pahsty listLiw přikwělních rozšířené. Ostny hrubé. 



R. šípkowá. R. canina Lín. Šipek, šipinka, nier- 

 \ielec, inrhclec. Keř přín)ý; ostny silně kosowité, dolo 

 rozšířené a smáčknuté, přístejné, na wystřelcích ro/.lrau- 

 sené, na rozhácli kwětaucích skoro přiřapíční ; lístkůw 

 0-^—7, eliptičnýcli anebo wejčitých, ostře pilowaných, s 

 zuby hořejšími sklimenými : palisiy listůw přikwětních 

 eliptičné, rozšířené, ostatních rovvné, podlauhlé : aušek 

 wejčitých, zakončitých, wztažených; ušty kalichowé pro- 

 tísečné , někdy co koruna dlaulié, podlmuté, s plodu 

 zrajícího padawé ; stopky plodonosné přímé ; šipkowice 

 eliptičné, wejcowité nebo zakulalělé, pozdě zrající; wo- 

 rečky prostřední nožkaté, — W plotech, křowištích a rož- 

 dích po Ewropě. Kwěte w čerwnu ; šipkowice w zimě zrají. 



Šipkowice otewřené, zbawené semen a chlupiiw je obalujících a 

 usušené slauží k dělání omáCek ; též zadělané do cukru w nemocech 

 k obíitírstweiií. Na Lom kři se na líázejí hauby růžowé (BedeguaP, 

 fungus Cyuosbati), způsobené žlabatkau růžovvau (Cynips Rosae), 

 někdy u welikosti jai)lka, dělají prý spaní, když se položí dětem pod 

 podušku, nepochybně že wyhlížejí jako hlawa wlasatá. Čerwy w nich 

 se nalézající potřebují proti zubů bolení, rozmaCkawše je a zastrCiwšo 

 do wyžraného zubu. Na šípky štěpují růže zahradní, aby nabyly 

 koše. Množstwí odrodkůw: 



a) Řapíky, lístky, stopky a trubka kalirhowá lysé. R. canina 

 Lin. Plenk t. 404. Stunn f. 18. Jlayn. 11. ř. 32. Red. 3. p. cl t. 37. 



/3) Kapíky a lístky wezpod i na líci chluj)até, stopky bez 

 Štětin. 



y) Stopky žláznatomrtnaté, listy lysé nebo oJilupaté, trubka 

 kulichowá lysá nebo žláznatomrtndtá, řapíky žláznaté a chlupaté 

 nebo bezdilupé. R. collina Jncq. nust. i. 19 7. 



ď) Růže bila. R. alba Zwu. Plenk t. 405. Hit>,in. 11. f. 31. 

 Guimp. 1. 9e. Red. ř. lis — ii9. Lístky eliptitné, jako i řapíky, 

 stopky a trubky kalichowé lysé, kwět bílý. !.:<»inn,-f 



