hl6 



Strom 25 — 30' zw^ší : wětwe rozkladné, mnohé, tak že 

 dohromady dělají koš wíce méně kulowatý a skoro 

 wždycky širší nežli wyšší ; na mladých planých jablo- 

 ních rozhy trnowaléjí, na starších ale trny mizejí a mí- 

 sto nich wyskytuje se pupen na kvvět; listy wejčité, zu- 

 baté, zakončilé, rozdílné dlauhé, od 1 — ÁHz", lysé nebo 

 wezpod plsťnaté, dwakrát delší řapíka; kwěty bílé, narů- 

 žowélé, obzvvlášlě z wenku, stopka té, a po tí — 12 dělají 

 wrcholíky po smítcích rozpostawené ; stopky a kalichy 

 běloplsťnaté ; ušty kalichowé podhnuté, vvejčité, ostré; 

 plátky okrauhlé; ovvoce plané pauchnětem, štěpné ja- 

 blkem nazvvané, kulowaté, rozdílné welikosti , barwau, 

 chutí a časem zrání, jak to z wypočítáHÍ odrodkúw bu- 

 de jasno. — W lesech osamotělá po Ewropě*, tutéž, ba 

 i w Persii, Arábii a západní Indii se sází. Kwěte na 

 začátku kwětna ; planá zraje w jesení, zahradní ale od 

 Jipna až do prostřed zimy. 5 • 

 Odrodky maolié. 



A) Jablka planá Cili pauchlafn, pauchlata, pankUtfa jsau dwoje: 

 «) hořčatn, hořcátka, M. acerba Meral. P. m. sylvestris Fl. 



dan. t. 1101. Planá jabloň Rýč ob. 19. Listy mladší a pupeny nej- 

 lysejší, owoce trpké. 



j3» Zinrzlala, zmrzlátha. M. uiitis Meral. Pyrus Malus Decaml. 

 Listy wezpod a pupeny wlnaté. 



B) Jablka šlčpná čili zahradní. Množstwí odrodkúw náramné, 

 jež takto dají se rozděliti. 



1. Hranáčc. Kalich a owoce s hranami patrnými, prawidelný- 

 H|i, twar nešpatícími, ohryzek w poměru weliký, nezawřený, často 

 neprawidelný. Tato zase liší se 



a) na jablka kdaulowá. (Calville), nad prostředkem ku kalichu 

 se zostřují, na stromě naběhlé jinowatkau, slupku mají inastnau nebo 

 ležením jí uabýwají i maso lehké , řídké, autlé, zápach jahodami 

 n«bo malinami. 



b) Chfcstáde, chřhlňčc (Sclilotteriipfel). Nikdá nemají slupku 

 mqstnau, ani nejsau jínatá, twaru jsau zplcštilého, homolowitého, 

 wálcowitého, dmti obyčejně zasladlé nebo nakyslé, masa zrnatého, 

 řídkého a obyčejně nahrubělého. 



c) Zlalíiálka. Cliuti jsau kořenné, masa antlého jako renctky, 

 twaru homolowitého nebo zpleštilého, okolo kalidiu jsau nejsilněji, 

 brázdaté. 



2> J. růZowáf Pokud na stromě, jsau jínatá; ohryzek w pomě- 

 ru není weliký a obyčejně jest prawidelný; slupka není mastná; oko- 

 lo kaliclui, čqsto i po celé wýsce pěkně a prawidelně hranatá ; maso 

 měkké, řídké, haubowaté, obyčejně drobnozrné, chuti lahodné růžemi, 

 fenikl«im anebo anisem ; jako tulipán býwají žíhaná; netrwajř, po- 

 zbýwají západní nu konec léta, ncjwýš jeseně, Jsau 



a) podlauhlá neljo zostřená, 



h) kulpwatá nebo zploštila. 



3. Dancikij ( KauibourilpIVI ). Hrubá, obyčejně půlek ne- 

 stejných, jedpé wyšší, druhé nižší, okolo kalidui wždycky brázdatá, 

 se žebrem jedním wj^šíui, wyníklejšíni, čímž twar se špatí, Sejdří a 



