žlutawý, o uštech 4, podlauhlých, ostrých, pak podhnu- 

 tych ; plátky 4, sotwa zdélí uštúw kahchowých, čárko- 

 witokopinaté. podchlípené, bělawé. u wnilř nejhuňatější ; 

 prašníky skoro sedawé ; čnělka šídlowitá ; plod wejčito- 

 elipsowitý (l" dlauhý nebo delší), dole břichatý, škra- 

 bawý, hnědý ; kel již na stromě kořínkem pronikaje 

 obsemení nabýwá délky 1 — I'/?, načež k dolu wřetenowité 

 ztlustlý, tniawě zelený nebo černohnědý, k horu zten- 

 čený, bledě zelený,'*) měsícůw po wyniknulí upadne, 

 koncem korínkowým w půdě se upne a wzroste w 

 nowý strom. — Na pomoří bahnitém zatápěném, ti 

 wýrokůw řek w Indii západní a Americe jižné až do 

 Luisiany. Kwěte skoro celý rok. 5* 



Jelikož plod wisf kořínkem dolů a strom w bahnech rost«*, 

 musí semeno dolti upadlé kořínkem do půdy se zaryti. Brzo wypau- 

 Stí ze Atrany několik rownowáinýcb mrcasii, pak wyžene wzliůru pní- 

 íek paleCný se 2 listoiiia a mezi nima pupen. Kořeny pak zdřew- 

 natSwše po několika mesícíih, oblaukowitě nad půdu se wyw)ší. 

 Sotwa kmen na 2 — 3' dospěl, dostane několik wětwí a wyžene nad 

 starými kořeny několik nowýcli, do země wnikajicícli. Nabyw wýšky 

 12% již udělal lesík z kořeni\w, ježto z kmenu a wětwí dolenídi wy- 

 rostly. Od té doby málo wyhání kořeoůw wětrnýdi, wynakládaje 

 celau bujarost na ko§, naCež opět zpaustí kořeny jednoduché nebo 

 wětewnaté bez jakéhosi pořádku. Z toho možná nahlídnauti, že na 

 místech zatá|)ěn5ch mohau w krátkém Čase náramné lesy wyrosti, 

 nad nimiž Ewropan žasne. Blízko nirb ale nelze přenocowati pro 

 nezčíslné množstwí tiplic, nercili přebýwati; nicméně nalézáme tu 

 celá Iiejna bahního a wodnfho ptactwa a tlupy krabiiw. Kořeny zma- 

 tené dowohijí, žo Indiáne lowčf po bahně a wodS bezpečně mohaa 

 choditi. Na kořenech potopených wisí ústřice stromowé, jež Ameri- 

 íané rádi jedí, jako Kwropané obyCejně. Plody a hořkau kůru po- 

 třebují k wyděláwáoí kůže a barwení na černo ; kůra též proti li- 

 dioradkáui, wyraženinám dobrá i rány hojí. Dříwí hodí .se toliko k 

 pálení. ' 



K. sívíčkowý. R. candelaria Dccand. Mangium can- 

 delarium Ramph 3. ^ 71. 72. Pee-kandel Rheed. 6. L 

 34. _Strom zwýší 3 mužůw; kmen krátký, křiwý, ne- 

 pravidelný, dole nad zemí rozdělený na mnoho koře- 

 nůw, nad zemí jakoby oblauky wystáwajících, nahoře 

 rozdělený na křiwé wětwe, z nichž se spauštějí kořeny, 

 tak že dělají les zmatený, jenžto zdá se složen z koře- 

 nů a wětwí; listy waječné, ostré, 8" ďlauhé, 3V2" ši- 

 roké, slané; stopky I — 3kwěté, nejkratší, tlustaunké; 

 kwěty dríwe bílé pak čerwenawé; tyčinek 9 — 12; seme- 

 na na konci wyklíčelá zdélí 2—2' 2', tlustší prstu, šídlo- 

 wiiokejowitá, hnědě skwrnatá, nejedlá ; jestliže semena 

 dotýkají se zenoě, hned kořenatějí ; kořeny tv jsau husté, 

 tak že nelze proniknauti. — Na pomoří w Malabaru á 

 na Molukách, w pňdě pewné, kdežto málo bahna, wždy* 



