&60 



nik sedawý. Tobolka solwa piikawá nebo bobule blana- 

 tá, ipauzdrá, kulowatá. Semen hranatých w každém 

 pauzdru mnoho. 



H. bílá. L. alba Lam. t. 29G. L. inermis et L. spi- 

 nosa Lin, Plenk t. 296. L, inermis Desf. Cyprus PUn. Li» 

 gustrum aegypliacum P. Alp. aeg. t, 28. Mal - Anschi 

 Rheed. 1. t. 40. Alcanna Rumph 4. t. 17. Keř 8slře\víč- 

 ný, jměním ptačímu zobu podobný, stríčně a rozewřeně 

 nad úžlabíčkem wělewnatý ; dříwí přetwrdé; kůra šedá, 

 rozsedalA; mladší na dobré půdě bezlrný, starší a na 

 půdě chudé trnatý ; listy stříčné též i střídawé, krátce 

 řapíkaté, waječnokopinaté nebo elipličné, dole ztenče- 

 né, nahoře krátce zakončité, peřenožebré, nejcelejší, 

 nejlysejší, IV2 — l^V široké; laty delší listu, stříčné, nad- 

 úžlabíčkowé, na rozhách čtyrhraných, lysých, dohroma- 

 dy dělají latu konečnau, obšírnau, pěknau ; kwěly mnohé, 

 drobné, bílé, krátce stí)pkaté; listeny šídlowilé, přisto- 

 pečníí kalich lysý: uštůw wejčitých, ostrých; plátky 

 trochu z kalichu čnějící ; tyčinky dwakrát delší plátkňw ; 

 čnělka niťowilá ; tobolka zvvící hrachu bohatého, kulo- 

 watá, hrotitá ; semena drobná, náryšawá. — W indii 

 wýchodní, Malé Asii a Africe sewerné diwoká a \v za- 

 hradách sázená, obzwláště w Egyptu dolením okolo Ale- 

 xandrie podlé moře, odkud co rok náramné množstwí 

 listů do wšech tureckých zemí se wywáží. Kvvěte (w In- 

 dii) pořád. \. 



Wšelicí ti národowé, též i Negrowé, t)arwí listem nehty na 

 žluto, a ženy i wlasy, ruce, nohy a břicho, majíce to za welikau o- 

 zdobu. Anobrž ten obyčej i w ntSkterýih koncináih niskýrh, bosen- 

 skjcii a walaiiskýcli jest oblíben. W Indii wýWiodní jonáci a dewy se 

 barwí, aby sobe wfce se líbili, což ale jenom sprostí smějí dělati. 

 Ta barwa trwá wiibec 3 léta, až totiž neliet doroste, a wšecka 

 žlutost se odstříhá. Za čas smutku ženy se nebarwí. Turci také 

 tak barwí hííwy, ocasy a nohy koní swycb. Berthollet a Descotils 

 našli, že listy mohlyby se potřebowati k barwení wlnSnýdi tkanin na 

 rozdílné a stálé hnědo. 



Ženy malajské oblibujíce si kwčty kře toho wplétají je do wla- 

 súw a kladau w plátno, aby wůní jejirh naCii:blo. Židé kladli jo 

 do šatstwa newěstího, protož df newesta w písních Šalomaiinowýii, 

 že její milý jest jako o§ol liakofer. t. j. corymbus cypri, kdežto se 

 nerozumějí hrozny cyperké. Wodan wonnau z kwětůw přetaženau 

 myjí se o slawnostecli a swatbá(-|i, obrízcích, bairamii a kurban- 

 bairamu. Kořen čerwenawý slauží k barwení na čerweno. 



Kořen a listy též jsau wážené léky w oně.ii zemích. Olej z 

 kwětůw (Oleum Cyprium) slauží k obměkčení tuhých audnw. 



