o94 



tus Mat. Háj. 61. — JFd. 71. 72. Keř 3— 6' wysoký, 

 w nejjižnějších Ewropy končinách stromowitý , třebas 

 zwý.ší 2 niužiivv, přímý ; kůra šedá, rozsedalá ; wětwe 

 starší oblé, s korau nahnědloryšawau, mladší čtyrboké, 

 taktéž barwené ; rozhy pýřité, naryšawélé, slřičné, ač- 

 koliw obyčejně jedna pometáwá ; listy stříčné, pořídku 

 Irojčaté, wejčité nebo wejčilokopinaté anebo kopinaté, 

 nejcelejší, po kraji maličko ochlípené, nejlysejší, žlázka- 

 mi proswítawě tečkowané, nepatrně žebernaté, lesklé, 

 na líci tmawě zelené, wezpod bledší; lapík nejkratší, 

 ztlustlý; kwěty na loňských wětwičkách úžlabíčkowé, stříč- 

 né, ojedinělé, pořídku dwojené nebo trojené; stopky l- 

 kwěté, na konci s listenoma kopinatočárkowitýma, nej- 

 kralšíma pršiwýma ; kalich zwonkowitý, ušlňvv wejčitých, 

 ostrých, lysých; plátky zaokrauhlé, bílé, welmi prchawé; 

 malwice kulowatá, modročerná, zwící borůwky, w Sýrii 

 zwící třešně, a bílá nebo čerwená, ušty kalichowými 

 wěnčená, 3pauzdrá; semen w kažkém pauzdru 3, ledwi- 

 nowiiých. — Na a úbočí pahrbků wýslunném podlé Moře 

 středozemního a adriatského, Kwěte z i«'íra. '^.5' 



Miioho mú odrodkuwj jež wiz w Rosil. 2. st. 2S7. W zahradádi 

 ináuie též planaii. 



Listy a plody (myrtinky) jsau cimti a západní príjemnýdi a 

 kořennýdi ; oboje potřehowali k posilowání w běhawká<:li, krwotocídi 

 a wodnotelnosti ; nyní listím wyděláwají kůže. VV krajina h jižnýdi 

 dělají wCnce swatební z rozeli inyrtowýrJi. Strom ten byl Lade 

 zaswecen. 



M. miishálowá. M. Ugni Moll. Morlilla Feud. 3. t. 

 31. Keř zwýší 3'; wětwe stříčné, oblé; drívví twrdé ; li- 

 sty wejčité, ostré, lysé, 7 — 8" dlauhé, 2 — 3"' široké; 

 slopky úžlabíčkovvé, Ikwělé, přípodhnuté, lislu maličko 

 delší, pod kwětem nesaucí listeny 2 čárkowité ; kalichy 

 na patero klané, ušlůvv podhnutých; owoee kulowaé, 

 zwící třešní, asi 4'" tlusté; semena drobná, špinawě bí- 

 lá, wejčitá, maličko smáčknula. — W Chíli. 



Ciiílané wytlaCiijí z owoce šfáwu a s wodau mídiajf, ježto na- 

 bywsi barwy tierwené, slanží nápojem občerstvujícím; diuf wýborná 

 a zapadl punukud rosmarinau. 



M. xvsíchutná. M. Pimenta Z-w. Plenk t. 375. Gacrl, 

 t. 33. Tuss. 4. t. 12. Dfsc. 3. t. 314. tíayn. 10. t. 37' 

 Diissdd. W. t. 24. Rostl. 22. oh. 55. Eugenia iMmenta 

 Dfcnnd. Pimenla aronialica IS. v. E. Piper janiaicense 

 Bliik. t. 355. Myrtus Sloan. 2. t. 101./. 1. Strom 20 i 

 30' zwýší, hladkokorý, koše welmi rozwětwcného, ro- 

 zeb člyrbočně smáčknutých, pýříčkowaných ; lisly stříč- 

 né, řapíkaté, podlauhlé nebo Wdječné, tupaunké, celé, 



