Ó98 



Stromy. Listy stHfné, kožowité, teCkowané. Wrcliolíky ko- 

 neíné anebo w rozporádi prídiodioličené. 



H. Iwrennij. C aromaticus Lin. BlaL 1. 338. Gaert. 

 t. 33. Sonner. voy. /. 119. Lávu t. 417. Plenic t. 22, 

 Hayn. 10. /. 38. Dlisseld. 13. t. 5. Eugenia caryophyllata 

 Tfínnh. — Rosil. 2. ob. ó8. Hřebíček krámsky Mat. Wel. 

 184. Strom ozdobný, nejčastěji 2b-30' dosahující; kmen 

 přímý w průměru l' 5 koš obšírný, poněkud bomolowi- 

 íý? rozhv stříčné, slabé, lysé. hladké, nepatrně tupohra- 

 né, šedé; rozewřené ; listy stříčné, kopmate nebo po- 

 dlauhlokopinaté, obak zakončíte, dole ostro, na konci 

 tupé, ncicelejší, poněkud jeřabaté obak nejlysejsj, na 

 líci tmawozelené. wezpod bledé, leskle, rownobezne pe- 

 řenožebré, 3" dlauhé. I'/*" široké í řapiky o '^ nebo 'li 

 kratší listu ; wrcholík konečný, listu kratší, dwakrat roz- 

 troiený: stopka a stopečky oblaunké , tlusté , stricne. 

 klaubnaté. nejlysejší; kalich barwy krwawé : trubka wal- 

 cowitá, podlauhlá, dole baňatá; ušty 4, kopinate tu- 

 paunké. dužnaté, podduté ; plátky 4, mnohem delsi u- 

 štůw zaokrauhlých, pršiwých ; nitky nitowite? prasniky 

 drobné, ?.lutawé; čnělka a blizna jednoduchá? malwice 

 wejčiiopďdluhowatá, čerwenawě hnědá, ušty ztwrdlymi 

 wěnčená, Ipauzdrá; semeno wejcovvité, žlutawe. — Po 

 místech vvelmi suchoparných na Ceylonu ostrowu; nyní 

 přesazen na ostrowy africké a amencke meziobraini- 



Od toho stromu pf i.J.ází hfchičck, koření w k-i-J-yní^' w&bec 

 známé, a není nic jiného nežli paupata Čili "e'-"!,^,''^ ^I'^^*" J"'' 

 aC řidčeji, potřebuje se nezralý plod, malka hreb,ckowa Strom na 

 začátku dešfňw, t. w kwetnu, xvyráží a ''««f .""«/«. ''7,"'/.°* 

 mědící. li mají paupata welikost, jakowau hřebíček ma mít., a jsau 

 bledě žluté anebo čerwené ; tenkrát se Cesaji, při cemz na wrd.olí- 

 cřch koneCné jakožto nejsilnější se nediaji stati, aby uzrály, jezto 

 pak samy sebau opadawse nowé dawají strůmky Jeden strom muže 

 50 liber hřebíčku dáti. NejradSe rostau w pudg řerné se štěrkem, 

 w 10-12 roce již nesau, a svzdy po 4 leted* dawají hojnau sbírku 

 od října až do prosince. Strom dospřwá k stáH 100 let, a e^krat 

 sotwa 2 mužowé w,ol>au jej obejmauti ; obyCejn. dosaimje o>'ko hO 

 let, protože při sbírání mnoho wětwí se poláme. Tez hau.enka 

 bílá vve dríwí přebVwajkí mu §kodí. Sebraný hřebíček namoří se do 

 wřelé wody, pak sé rozhrne na cihly, listím přikryje, a několik dní 

 po sobg pauští se na nej kauř, Cfmž zhnedne. Dobře usušeny a třebas 

 lernS musí zCerwenati, když se doň nehtem škrábne. W Judu wyd.o- 

 dní nehrubg se potřebuje, leda že s tabákem se kaurí. W KwropP 

 již wíce 900 let se potřebuje. Pawel Ag.netta nejdríwe jeho se znn- 

 fíuje. Caryophyllus Pliniůw nepod.ybne jest kubeba. Owoce uzrále 

 a usušené, matka hřebífkowá, jest méně kořenne. Z hrebíCku ob- 

 zvláště dobSwá ne silice hřc6^č/.oiť<í, olejtk hlebtCkouy, netoliko ví 

 lékaistwí užiteCný, anobrž k dělání rozdílnýdi wouawek. 



