890 



fí. citrolistý. M. citrifolia Lin, Gaert. 1. 29. Cada- 

 Pilava fíheed. 1, t. Ó2. Bancudus latifolia Biimph 3. C. 99. 

 Str«ím Sstrewíčtiý, vvětwí rozestřených, rozeh čtyrhra- 

 nych, často na kolínkách skrčených ; listy stričné, na 

 píď dlauhé a co dlaň široké, waječné, ohak ztenčené, 

 lesklé, lysé ; palisty krátké, drobné, široké, objímawé, 

 brázdowané; slrbaiily prolilisté, bezlistenné, na stop- 

 kách krátkých, tlustých; koruna bílá. na patero klaná; 

 blizna na dwé klaná ; malwice žlutozelené, silně wonné, 

 dohromady dělají slrbaul odwislý welikosli a twaru wejce 

 husího. — W Indii wýchodní wšude se sází, též i sám 

 od sebe roste. Kwěle dwakrát do roka. 5 • 



Owoce jest sfáwnaté, chutné a při tom zahofklé, a proto je 

 nejedí Kwropané ; hrzo hnije a zapácliá ClowSCÍin lejnem. Dííwí 

 dost měkké a bílé. List silne zapadlá asi jako bezowý, a potřebnje se 

 mnohonásobně w lékafstwí. 



R. barwířský. M. tinctoria Roúch. M. citrifolia 

 Hunt, Podobá se předešlému. Jest skoro stromowitý, 

 lysý; listy podlauhlé, přísedawé, hladké, nelesklé; stop- 

 ky ojedinělé, protilislé, mnohem delší řapíku, palečné ; 

 strbauiy wejcowité ; koruny bílé; čnělka čnějící; praš- 

 níky zawřené. — W Indii wýchodní. 5* 



Kůra kořenowá potřebuje se obyčejné k barwení na Cerweno a 

 Cerno, 



R. listcnalý. M. bracteata Ro.xb. Bancudus angusli- 

 folium Riimph 3. f. 98. Strom 20 — 30' wysoký, tenký 

 proti jiným, lysý, kruchý; rozhv 4hrané; listy stříčné, 

 podlauhlé, 9" dlauhé, 2 — 3" široké, lesklé, krátkořnpí- 

 katé ; palisty široké, na konci polokruhowité ; stopky o- 

 jedinělé, prolilisté, strbauiy kulowaté, listeny bílými, 

 stálými pokryté; koruny bílé, tenké, w ústí huňaté; 

 prašníky zawřené; čnělka čnějící; malwice 4semennó 

 dohromady dělají strbaul žlulawý, zwící šweslky, ko- 

 renné, trpké a hořké. — W Indii wýchodní, na Molu- 

 kách, Ostrowech Andamanských, Filippinských a jinde na 

 pomoří. 5* 



Owoce dáwají dětem proti hlistám. Dríwí dosti twrdé, tulié, 

 bPlawé, dole Cerwenawé, zapáchá senem, Koreu nebo wlastně kůra 

 silnějších potřebují se objCejně k barwení plátna, a příze na Cerwe- 

 no, a to buď samy o sobě nebo se sapánem. 



R. obecni). M. Royoc Lm. Jacq. h. vind. f. 16. 

 Royoc Plnni. sp. 2. t. 2(5. Keř Ivsý, dole položený, sla- 

 bý, skoro šlahaunatý. lOstřewíčný; wětwe krátké, šlahau- 

 nowité; listy kopinaté, obak zakončité, krátkořapíkalé, 

 lysé, sytě zelené, stříčné ; palisty široké, nejkratší, hro- 

 tité; strbauiy malé, ťižlabičkovvé, příkonečné, králko- 



