830 



wonná ; lyčinky z hrdla wynikající, čumící; čnělka niťo- 

 witá, až do prostřed rozklaná, o bliznách 2 šídlowitýcli ; 

 malwice elipsowitá, 6 — 9" dlauhá, tmawě vvišňowá, somol- 

 katá, newěnčená, r2pauzdrá, w každém pauzdru papíro- 

 wém semeno skoo docela z bílku rohowitěho složené, 

 w němž kel přímý, kořínku oblého, tupého a déloh li- 

 stowitých. — Piiwodně na wrších w Yemenu čili Ará- 

 bii šťastné, též nepochybně na wysočině w Abyssi- 

 nii ; odtud přesazená do obojí Indie, Ameriky jižné 

 a do osad africkýcii. Skoro celý rok kwěle. 5* 



Semena dnžniny zbawená jsaii, co nazýwáine káwnu, kiifém, z 

 nřhož nápoj wubec známý a oblíbený se dělá. Pití káwy ani Ře- 

 kniii ani Kínianiun starým nebylo známo. Nejdřřwe zdá se, že w 

 Etliiopii do zwykii přišlo, na začátku 15téIio wěku w Arábii se za- 

 wedlo, w Lewantu we wSkii l^itém zobecnSlo, w EwropE ale okolo 

 polowice l7télii» wSku zawedeno. Nyní jest rozšířeno, takže w 

 EwropS samé wíce 225 millioniiw liber káwy se zpotřebiije; přidáme- 

 li k toiiui, co w jinýdi krajinárh se jí užije, můžeme pak bez rozpa-» 

 ku přijmauti 400 millioniiw liber, jicbžlo za rok na celém swěte se 

 wypije. Jest tedy káwnik stromem pro krajiny , w nirlrž se sá- 

 zí, welini důležitým. Nejwřítší množstwí přiiliází z Indip západní, 

 pak z Brasiiie, potom z Ameriky ostatní, konecuS ze Žáwy a A- 

 rabie. 



NejprwnSjSÍ zpráwu o káwS dal Prosper Alpin (n. m. u.), 

 bywší r. 1584 w Egyptu. ,,Widgl jsem," dí, ,,w Kgy|)ta strom, na 

 němž rostau semena wůbec známá, bon nebd han zwaná, z nicbž 

 Egypťané a Araliowó dřlají nápoj, jejž pijí místo wína a w lio- 

 spodácli prodáwají. Slowe konwu. Semena přicházejí ze šťastné 

 Arábie." 



Káwowník žádá k daření swénui teplého podnebí, w němž pro- 

 sti^ední teplota nikdá nepadá pod 16" R , a t<-i)lota nikdá pod iO". 

 Též potřebuje mnoho wláliy. Tudyž na mnoze sázeti se uíůže toli- 

 ko mezi obratníkoma nebo nejwýš k 30" šířky, a daří se nejlépe na 

 wrších. Z toho jest jasno, proC strom ten tak dobře se dář na 

 ostrowech meziobratníkowých, kdežto nepřiměřenější množstwí tepla 

 a wláhy. U nás toliko we skleníku wydrží. Dosahuje wjišky 15' a 

 nedospíwá 15 rokňw W horkýili krajinách též nepřefká 20— 30tý 

 rok. W Arábii jsau káwnikowiště od moře zdálena, proti wý<:liodu po- 

 ložena we wýšce 1000 — 1500' nad mořem; půdu žádají dobrau. 



Káwy jsau rozdílné druhy ; mbkkanská t. od Mokky w Ará- 

 bii jest drobná a tmawě žlutá, ale do Flwropy nepřidiází ; anobrž 

 pod tím jménem prodáwá se žáwanská, nejdrobnější, nahnědle žlutá : 

 pak následuje wětší, podlauiilejší a bělawá z Burbonu ; kooeřně mo- 

 drawě šedá nebo zelenawá a hrubější z Indie záfiadní, Guiany a 

 Brasiiie. 



Nápoj tak wůbec oblíbený, dělá se toliko ze zrn káwo- 

 wýili pražených, jelikož praženíuj se zplozuje přištíralina, která od 

 nejmnožšíih se liší líbezným zápachem a lahodnau chutí. Tím zplo- 

 zeným prwkem zotawuje žilstwo a nerwstwo ; jenom škoda, že pití 

 káwy se přeiiání, čímž poidiodí nespaní, wrení krwe ku lilawě, 

 zeslabení střew, zlatá žíla a rozdílné neduiiy nerwowé. Černá káwa 

 bez smetany ale^jest také wýborným lékem proti opilosti wfnem a 

 otráwení opijein. Surowá káwa auCinna jest proti zimnicím a dnám. 



