9')0 



é 



vvíčná ncLo wyšší , netcwnatá, jako ostalni díly lysá ; 

 listy z dolejska širokého, objímawého ('{írkowiiokopinalé, 

 dlauhozakončité , nejcelejší, přímé, tuhaunké, ploché; 

 aubory ojedinělé, konečné, nahoře docela ploché ; stop- 

 ky wzhůru tlustnaucí, kejowité ; zákrow Hlupenný, delší 

 kwťtůw nachowé fialowýrh ; nažky pokiajní drobnošupi- 

 naté uzlalé, asi zdélí zobanu niťowiiého. — W Lewantu 

 a w Ewropé jižné. Kwéte w čerwnu až do srpna. O. 

 Rostlina na zabradácli se sází |)ro kořen jedlý. 



K. laucní. T. pratensis hin. Bull. herb. t. 209. l.am. 

 t, 640./. 2. Engl bot. t. 43 í. Plaik l. 589. Podobá se 

 předešlé, má ale listí přikýlalé, obyčejné řeřabité, dlau- 

 hozakončité, s koncem nékdy podwinutým ? stopky oblé; 

 zákrow lupenů 8 nad dolejškem na přič wtlačených, 

 ^.délí nebo maličko delších nežli jazýčky na konci uťaté, 

 čistě žluté ; nažky pokrajní uzlalošerpiwé, zdélí zobanu 

 swého niťowitého. — Na lukách w Ewropé. Kwéte w 

 čerwnu a lipnu. ^ . 



Kořen a mladistwé rostliny tu a onde jsaii pokrmem oblíbe- 

 njni. Poslední j)riprawiijí se jako cliřesť (špargl). 



K, ivýchodní. T. orientalis Lín. Též předešlé po- 

 dobná ; lodyha, listy jakož i zákrow klkatoplsťnaté, kwě- 

 ty delší zákrowUj nažky pokrajní šupinalomékkoostenné, 

 delší zobanu. — Na lukách Ewropy jižnější. 



K. čeřitá. T. undulatum Jacq. rnr. t. 158. Kozílirada 

 Mat. IVeL 164. Též podobná předešlým a obzwlášté 

 lauční ; nejlysejší ; listy čárkowiié, nejcelejší, řeřabité, 

 a na konci swinulé; zákrow 8 — lOIupenný, zdélí nebo 

 málo kratší korun tupých, semenonosný sehnutý ; nažky 

 pokrajní šupinatobradawičnaté, co zoban dlauhé. — ^^a 

 lukách a paslwinách w Cechách, Uhřích, okolo Astra- 

 chanu, w Kapadocii. Kwéte téhož času. 



Ta a př«*deslá potřehnjí se jako kozíbrada lancní, ařkoli 

 nižádná jicii nascliwál se nesází. 



Sadíbkada. Geropogon. 



Aubor mnohokwétý. Zákrow Hlupenný, Iřadý, kwé- 

 tůw delší. Ježle se šupinkami chlupowitými na straně 

 wnéšné podlé kwétůw stojícími. Nažky wálcowilé, nej- 

 déleji zobanilé, prauhowané, w paprsku stálé, w terči 

 padawé. Chmýr w paprsku asi z 5 plew auzkých, za» 

 končitých, pilkowanýrh, w terči ze štétin nejmnožších, 

 Iřadýeh, dlauhopeiých. 



S. lysá. G. glaber hin. Jacq. h. vínd. t, 33. Schk. 1. 

 213. Zelina nejlysejší jméním docela podobná kozíbra> 



