9di 



nokracowité, řídko nerozdělené, bledě zelené, nasiwéiéf 

 aubory rozpostawené w lalu jehlatcowilau ; kwety bledě 

 žluté ; nažky nahnědle šeré, obak í)prauhowé , černě 

 obraubené, na konci šlělinkowanopýMté, co wlaslni zoban 

 bílý dlaubé. — iNa místech neobdělatiých podlé zdí, cest 

 w nejwětším dílu Ewropy. Kwěte w lipnu a srpnu. O. 



Míwá se za následující, což muže býti na škodu, protože 

 innolieui iiténě jest mocna. 



L. jedowalá. L. virosa Lw. Schlc. t. 217. Hayn. 1. t. 

 47. Diisseld. \. t. 22. Welmi podobná ku předešlé, liší 

 se ale, že má listy dolení rownowážné, tupé, nerozdě- 

 lené nebo chobotnaié; nažky černé, dost širokoobrau- 

 bené, na konci pod začátkem zobanu bílého lysé. — (Na 

 místech wyšších, skalnatých Ewropy jižné a prostřední. 

 Kwěte w lipnu a srpnu. O. 



Celá rostlina na|)inSna jest šfawuu mlékowitau bílau, ninohau, 

 ostrohořkau, máiniwau, kteráž nejuienšíiii dotknutím z zákrowu se 

 prýStf. Z nati Cerstwé kwStaucí dělají wýtah jako opium aučiuliwý a 

 w lékařstwí užitečný. 



Radyk. Guonorilla. Knorpélsalat. 



Aubor chudokwětý, wálcowifý. Zákrow 2t^adý, lu- 

 peny přitlačenými , krátkými obklíčený. Ježle těsné, 

 nahé. Koruny trubka na konci mrtnatá. Nažka oblá, 

 bezkřídlá, na konci šupinatě měkkoostenná : šupin nej- 

 hořejších asi 5 skoro kalichu podobných, mezi nimiž 

 wyniká zoban dlauhý, tenký. Chmýr chlupatý, mnoho- 

 řady. 



R. prahialíj. C. juncea Lin. Gou. ill. 1. 64. Jacq.anst. 

 t. 427. Schk. t. 218. Kořen ozimý; lodyha přímá, 2 — 3- 

 střewíčná, křiwolaká, prutnatowětcwnatá, oblá, dole ště- 

 tinatomrtnatá ; listy kořenowé kracovvité , lodyhowé do- 

 lení obwodem kopinaté , chobolnatoprotisečné, lioření 

 čárkowitokopinaté nebo čárkowité, zubaté; aubory 2 — 6, 

 hromadné, poboční sedawé anebo krátce stopkalé na 

 krátkých wětwičkách , a dohromady dělající klasy na 

 wětwich ; lupeny zákrowowé čárkowité, blanowiie obrau- 

 bené ; kwěty bledě žluté ; nažka špinawě rusá, ukonče- 

 ná .í šupinami čárkowitými: zoban delší nažky, chmýr 

 bělostný. — • Na místech neobdělaných, škrobotinných 

 po řZwropě celé a w Sibirii altajské. Kwěte w lipnu a 

 srpnu. T^-. 



Kořen druhdy potrebowali proti plynutí l>íiHia a usrknutí lia- 

 dímu ; w jižnýrli krnjinárli prýští se z nčlio mléko ostré , na wzdu- 

 cliu tulioaucí. Mladistwau jedí buď wařenau buď zu salát. 



