I 



ligesom g:ærede med Genialitet i Sla^n, gik (l< 

 sidstnævnte hen og dræbte sig selv, vistnok «i en 

 Tilstand af beg\'nder.de Sindssyge ». Sindssyge og 

 (ienialitet bor poni bekendt jævnligt Dør om Dør, 

 — naar d«' da ikke bor i Stue sammen. 



Ingen bliver en stor Forsker, uden han er paa 

 én (iang Samler og Seer. Der kræves et vist digte- 

 risk Element, Indbildningskraft, Opfindelsesævne, 

 hvad nmn nu vil kalde det, for at opdage Slægt- 

 skabsforholdene mellem den forvMrrende Masse Kends- 

 gerninger, for at drage Slutninger og indordne under 

 store Love. Det lader til, at en saadan aandelig 

 Konstitution er ligesom bleven gradvis oparbejdet i 

 den Darwinske Slægt. Kun i Charles Danvins Fader, 

 Rf»}>erf, skal dette Naturens Opdrætnings-Arl)ejde 

 ilet; fra denne ganske « ufilosofiske > og ikke- 

 l.DtiiM rende Mand skal Sonnen intet have ar\'et. 

 Og dog synes man, naar man læser om ham, at 

 Charles Darwin baade som Forsker og som Men- 

 neske var ikke saa ganske lidt endda sin Pladers Son. 



Robert Darwin (født lUiii) var Læge og boede 

 fra Aar 1800 i Nærheden af Shrewsbury. Huset var 

 stort, firkantet, almindeligt at se til; det laa oppe 

 paa en stejl Skrænt, som terrasseformet gaar netl til 

 SevernFlo«len. Tværs over Skrænten lob en lang Vej; 

 ved den stod et Kastanjetræ, »hvis Grene paa en be- 

 synderlig Mande Imjede sig parallelt tilbage til hin- 

 anden*. De, som tror paa de første NaturomgivolserB 

 Magt over Sindet, kan, om de vil, i Hjemmet« Be- 

 liggenhed osv. søge Forklaringen af Charles Darwins 



