Farwmmnco. Mennesket kan 

 ai ke paa Plantearterne, kan bringe 



m til at variere; og at det ikke lader denne sin 

 o gaa ubenyttet hen, derom vidne f. Eks. 

 .. ..i....i>ie Georgine- og Hyacinth- Varieteter med de 

 -traalende historiske Navne. Men det er ikke blot 

 Planterne, dette gælder: DjTene ere samme Ind- 

 llyilelse underkastede, ja endogsaa Mennesket er 

 »i<t. Xenophon fortæller, i <de Titusendes Tilbage- 

 ti »i: , at man hos en vis Folkestamme med Stolthed 

 viste ham nogle løjerlige, fede, hvide Drengebom 

 "" fortalte om dem, at de vare Sønner af Slammens 

 c Mænd, og at de bleve holdte for sig selv og 

 lo(ln(l<- med Mælk og Kastanier. Dette er jo lige- 

 fniii dyrkede Mennesker, og Fremgangsmaaden er 

 iit«j:i^tig den samme, som Gartneren den Dag i Dag 

 briiL'ir, iiaar han vil <forædle> vilde Planter. Han 

 udvælger nemlig en af de mere anselige Arter i 

 kraftige Individer og giver disse god Plads og rige- 

 lig Næring. Heraf fremlyser, at det er de forandrede 

 li ' ; : der frembringe Forandringerne i 



^■lA: - I Desværre vide vi kun lidt om 



^|k"ii>" '>' II Livsbetingelserne og Arten; en- 



^^BBlte Omstændigheder synes dog at være slaaede 

 ^^R) ' t, at Størrelsen staar i Forhold til 



^"K 11, Farven til Næringens Beskaffenhed, 



lin i :<»lf»e og Haarenes Tæthed til Klimaet 



IK) \ idenhcd kommer for en stor Del 



m, ai a< r <r • n an!" n Faktor, der virker med. 



