^étbsre er Hovedsagen deD, at opfatte de, for 

 lige, fine T^^, der tyde hen paa, at 

 'pt ene Dytr* Organisation er nærmere Idealet, det 

 ''•*♦»* fjæmere. 



\t ogsaa Gartneren følger Racevalget, skulle 

 t ]>aavise ved at meddele nogle Detailler 

 11 >iiKK»'ltil»ærret« Dyrkning. Manchester er Stik- 

 iv} .ir nivrkernes Hovedstad, og her er hvert Aar 

 >i6 « Stikkelsbærregistret > udkommet. I 

 ret for 1845 meddeles der Beretninger om 

 mindre end 171 Stikkelsbærudstillinger, der 

 »Idte rundt omkring i dette Aar, saa man ser, 

 teiessen ikke har været ringe. Hvad det især 

 r om, er at faa store Bær: 178G vejede Pris- 

 ue 240 Gran (dét vilde Stikkelsbær skal veje 

 l'jo (iniii , 1817 vare de naaede op til 641 Gran, 

 \^.)n vcjr.lr .1.^ iM'.i.f ]\:vr 781 Gran og 1852 895 

 '-ran, :ilr-aa iiasUn > (ianire saa meget som det 

 ii'l« I '.ar (.;.' nøjagtig li;:« -aa meget som et Æble 

 Tommers Omkreds. 

 Al det nu virkelig er RjuMvali:»t, der har he- 

 irket dette, se vi deraf, at Stikkel.'^ljærrenes Blom- 

 ter og Blade, som ingen har tænkt i>aa, have ikke 

 »rbedret sig, om de end ere blevne svagt mwli- 

 iicerede. Vi se det samme hos vore Kaalarter: 

 hvor forskellige ere ikke Hvidkaal, RiKikaul, Rosen- 

 kaal og Kaalrabi*) fra hinanden; men døbe de 



*) Vore dyrkede Kaalarter nedMtamme fra en eller to 

 laa guiblomstrede Middelhavsplanter, der ncnnest ligne det 

 Ikendte Ukrudt; Agerkaal. 



