80 



op», som det kaldes, finde vi, at mellem deres 

 Blomster er der ingen væsenlig Forskel, medens vi 

 omvendt paa de mange Former af Stedmoders- 

 blomster finde. Blomsterne yderst forskellige, men 

 Bladene væsenlig ens. 



I det Hele taget er Racevalg en langt almin- 

 deligere Fremgangsmaade, end man ved første Øje- 

 kast antager; eller samle vi i vore Haver fortrins- 

 vis Frø af de smukkeste eller af de mindst .smukke 

 Individer, eller tror man, der er mange Bønder, 

 der spare paa Skillingen og lægge en daarlig Kalv 

 til i Stedet for at købe sig en god? nei, dertil er 

 Lysten til at eje noget udmærket altfor stærk hos 

 os Mennesker, saa stærk, at der endogsaa ere Vilde, 

 som i knappe Aaringer først spise deres Bedste- 

 mødre og saa deres forædlede Hunde. 



Efter saaledes nogenlunde udførligt at have 

 gennemgaaet de Forhold, der gøre sig gældende 

 blandt Arterne under Menneskets Paavirkning, ligger 

 det lige for Haanden at spørge om, hvorvidt vi 

 ville genfinde disse Forhold, eller Analogier til dem, 

 i Naturen blandt de vilde Arter? Og det, der da 

 først maa være Genstand for vort Spørgsmaal, er, 

 om de vilde Arter variere, eller om Artens Grænse 

 her er saa urykkelig, at Klima, Jordbund og andre 

 Omstændigheder vise sig aldeles magtesløse? 



Et temmelig flygtigt Blik paa Vegetationen kan 

 afgøre Spørgsmaalet; lad det være Foraar — vi 

 samle et halvt hundrede Eksemplarer af den hvide 

 Anemone, sætte os ned og undersøge dem: vi blive 



