rbevise en Bonde om, at en skadelig 

 L kl k.in vær*^ Bnuik. 



U^....,.iu; om Skønhed ere yderet forekellige 

 \u<y^ de forekellijre Folkeslag. Der er intet, som er 

 skoDt for :ill< I visse Egne af Afrika tinder man 



k\)nt at havf sine Ojelaag farvede sorte og sine 



^ t gult". I det nialayiske Arkij>elag er det 



^kønt at have farvede Tænder. Al Indianerne og 



:'je andre Folkeslag anfse Tat«>veringen for noget 



'♦ •"■ 'Kikendt nok. Der er Folkeslag, som 

 turen har været uheldig med Hovedets 

 Korm, og som derfor klemme det fladt for at bringe 

 ' ■ Miere hen imod Skonhedsideaiet. Andre ere 

 jede med Læggene; saaledes vilde en syd- 

 amerikansk Moder blive beskyldt for utilgivelig 

 i ! ' I mod sine Bom, dersom hun ikke 



i.;.tg<...t ...... ved at knibe og klemme deres Lægge, 



til de fik den Form, som Folkene i Landet anse 

 for skøn. Haaret behandles i de fleste Stannner 

 Mi«(l -årlig Omsorg. Der er nordafrikanske Folk, 

 ".111 i. I lige otte h ti Aar til at faa deres Coiffure 

 ^:iii-k< comme il faut; nogle have saa langt Haar, 

 al det iiaa'r ned til Jorden, andre rage det helt af, 

 og atter andre binde det op i en Top. 



I mange Egne af Verden tager Næsen sig bedst 



riaar der er stukket en Ring eller en Stok igen- 

 nem den. Ørenes Skønhed forøges l)etydeligt i Syd- 

 nmorika derved, at der sættes en Doblx'ltknap ind 

 ' •'flippen, og hoe store Skønheder er Knappen 



' at Øret naa'r til Skuldrene. I.Æberne kunne 



