259 



d«^mp||^ oprejste Gang, Ændringer i Blod- 

 omløbs- og Aandedrætsorganemes Struktur samt 

 endelig Ændringer i Muskelgrupperne omkring 

 Ojnene, der har mulige Wt denne Flemidighed. 

 Kt godt Eksempel har ' psn i Pandens Rynken. 

 Den fremkommer ved, at nogle Muskler (Øjen- 

 hrvns-Rynkerne) trækker sig sammen, drager Øjen- 

 lirynene lidt nedad og nærmer dem til hinanden; 

 derved dannes der lodrette Rynker paa Panden. 

 Vanen at rynke Pande kan nu kun, mener Darwin, 

 være opstaaet dels som en Følge af, at ØjenbryuR* 

 Rynkerne er de første Muskler, der trækker sig 

 sammen, naar smaa Børn vil til at skrige, men 

 dels ogfASL som Følge af, at fra det Øjeblik Men- 

 nesket var naaet til at gaa oprejst, nødsagedes det 

 idelig til at rynke Øjenbrynene som Skærm over 

 Øjnene under anstrengt Spejden. De vilde Men- 

 nesker maatte hvert Øjeblik stirre spændt mod det 

 Fjæme, efter Bytte eller Fjender: og vil man i 

 klart Dagslys, med ubedækket Hoved, se efter en 

 fjærn Genstand, kommer man uvilkanrligt til at 

 rynke Øjenbrynene, enten det nu er for ikke at 

 faa for m^;et Lys ind i Øjnene eller for at sikre 

 Øjnenes consensuelle Bevasgelser. Aber r>-nker ikke 

 Øjenbrynene, naar de udsettes for blændende Lys; 

 saa at det altsaa virkelig synes at være Menneskets 

 oprejste Gang, som har været den afgørende Fak- 

 tor her. 



Alle véd vel, i hvor mangfoldige Sindsbevi^l- 

 Wl>Udtryk Panderynken spilleren Rolle. Eftersom den 



!?• 



