ÁTTEKINTÉS AZ EDDIGI ISMERETEKRŐL. 19 



értekezése (ir. 11. sz.) óta ismerjük jobban a Wolff-féle testet, 

 a ki a csövek fejlődését tyúkébrényekben pontosan megfigyelte, 

 de az egész test szerkezetét elég bőven ki nem merítette, úgy 

 bogy KöLLiKER nemrég (ir. 59. sz., 944. 1.) úgy nyiliatkozott, 

 bogy az ősvesék még mindig nincsenek elég pontosan megvizs- 

 gálva. Ujabban főleg Waldeyer (ir. 119. sz.), Gasser (ir. 

 37—44. sz.), SiEMERLiNG (Ír. 108. sz.), Sedgwick (ir. 99 — 101. 

 sz.), Balfoür (ir. 2 — 6. sz.) és Renson (ir. 86 — 87. sz.) foglal- 

 koztak e tárgy gyal madarak- és emlősöknél, Braun (ir. 14 — 15. 

 sz.) reptiliáknál, Fürbringer (ir. 35. sz.) ampbibiumoknál, 

 Semper (ir. 103 — 106. sz.) és Balfour (ir. 2 — 3. sz.) pedig 

 porczos balaknái ; de e szerzők nagy része nem annyira a Wolff- 

 féle test belső szerkezetét, mint inkább a belőle származó kép- 

 leteket, nevezetesen viszonyukat az ivarkészülékbez tette fel- 

 adata tárgyává, — azért még mindig maradtak pótolni való 

 hézagok. Nevezetesen hiányzott e szervnek összehasonlító átvizs- 

 gálása, a mi miatt egyes szerzők az egyik vagy másik osztály- 

 ról levont következtetésekben hibás útra tértek. 



Mielőtt az elemi vesék fejlődésének a fejtegete'sébe bocsátkoznám, 

 haszjios lesz a háromfelé veserendszer viszonyait összehasonlítólag 

 (tekintettel az amnion-nélküli gerinczesekre) áttekinteni, a mi által a 

 használatba jött újabb müelnevezéseket megismerjük, valamint átpillan- 

 tást nyerünk an-ól, miben hiányosak az eddigi ismeretek. 



I. Elő- V. fejvese (pronephros). Ezt a testet Müller Vilmos 

 (Jena'sche Zeitschrift. Bd. VII. 1873., u. Bd. IX. 1875.) fedezte fel 

 a Marsipobranchiusoknál (myxine glutinosa, bdellostoma e's petromyzon- 

 nál), azért némelyek (Semper) »Müller-féle testnek vagy gomolynak« 

 nevezik. Ez a kiválasztó készülékek közül a legkorábban fejlődik ki és 

 jelen van, a porczos halak kivételével ^), minden geriuczesben (újabban 

 emlősöknél is kimutatta Renson, ir. 86. sz.), azonban mint ébrényi kivá- 

 líisztó készülék csak az ampbibiumoknál és bizonyos halaknál (körszá- 

 júak, csontos halak, ganoidák) működik. Még az ébrényélet idején 



') Vájjon ezeknél a fejlődő Wolff-féle csatorna proximál gombja 

 durványos fejvese-e, mint azt Bai-fock (ir. 5. sz.) hiszi, még kétséges. Igaz 

 ugyan, hogy az ösvesecsatorna mellső vége később a czápáknál is közle- 

 kedésbe lép a zsigerür éggel, de ez csak utólag történik, nem íigy, mint a 

 hüllők veséjének hashártyái betüremléseinél ; — azért a két különféle 

 közlekedés nem tartható egymással homológnak (PíUinRiNGEtí, ir. 55. sz., 

 94. 1.). — Amphioxus-nak nincsen sem előveséje, sem egyéb kiválasztó ké- 

 szüléke (RoLPii, Morpholog. Jahrhuch. Bd. II. 1876. S. 87.), — lehet, 

 hogy ennél a hasüreg szerepel olyannak a helyéhe. 



