22 ÁTTEKINTÉS AZ EDDIGI ISMISRETEKRÖL. 



kapta, mert benne fekszik a leendő kürt, a mit ez időben e helyen 

 Müllo-féle csatornának neveznek. 



Amnionos gerinczesekben a fejlődésnek induló ösvese folytonossági 

 összefüggésben van a fej vesével, azért később a fej vesének sorvadásban 

 levő szabad gomolyait az ösvese proximális végén találjuk. Ellenben 

 hüllőknél az elő- és ösvese között több szelvényre terjedő távlat van 

 (pl. salamandra maculata-nál hat), a melyeknek megfelelőlcg csak dur- 

 ványos ösvesecsövek fejlödnek ki (Fürbrixger, ir. 35. sz.). 



Belső szerkezetüket tekintve, az ösvesék jól kifejlett Malpighi- 

 féle testekből állanak, nagyi'észt a mirigy mediális oldalán sorakozva 

 (38. 39. és 40. ábrák yvi), és ezektől elinduló haránt fekvésű kanyar- 

 gós hámcsövekből (tW) : ü. n. ősvesecsövehhöl (Urnierenkaualchen, Quer- 

 kanalchen des WolfF schen Körpers). Reptiliáknál eleinte körülbelül 

 a testszelvények számának megfelelő csövek vannak jelen, és minthogy 

 ezek hólyagszerü állapotból fejlődtek ki (I. tábla, 6. 8. 9. ábrák vs, 

 t ÍF3), a hólyagokat szelvényhólyagoknak (Segmentalblascheu Braun' s), 

 a belőlük lett csöveket pedig nzdvénycsövehnek (Segmentalkaniilchen) is 

 szokás nevezni. Minthogy azonban később a csövek száma jóval nagyobb, 

 mint a megfelelő fekvésű szelvényeké ^) : helyesebben cselekszünk, ha 

 megmaradunk a régiebb keletű ösvesecsövek (Urnierenkanalchen) neve 

 mellett. — A szelvényhólyagokból fejlődő hasi fekvésű, ú. n. elsőrendű 

 (primar) ősvesecsövekhez, később a mirigy középső és distális részében ^) 

 másod- és harmadrendüek csatlakoznak (III. tábla, 39. ábra), a midőn 

 a később fejlődők vagy a Wolff-féle csatornába, vagy egy másik 

 ősvesecsőbe nyílnak (IIL tábla, 34. 35. ábrák). így a csatornák mind- 

 annyian szűkebb csövek (39. ábra, tW^, tW^, tW^ lítján az ösvese 

 külső oldalán levonuló WolfF-féle csatornába (dW) szájadzanak, és 

 váladékuk ezen csatornán át a bél legalsó részébe (a kloakába), vagy 

 magasabb rangú gerinczeseknél az allantoisba (leendő húgyhólyagba) 

 jut (III. tábla, 31. ábra dW). 



A fejvese kivezető csatornája lesz a Wolff-féle testnek kivezető 

 csöve is. A régebbi műnyelv szerint ezt a csövet egyszerűen Wolff-féle 



^) Csak Coecilia-féléknél felel meg az ösvesecsövek száma az izom- 

 szelvényeknek (Spenoel : Arbeiten aus dem zool.-zoot. Institut zu Würz- 

 burg. Bd. III.). KöLLiKER (ir. 59. sz., 940. 1.) 10 napos nyúlnál 2—3 

 ösvesecsövet talált egy-egy testszelvényben. Spengel (i. mű, 42. 1.) szerint 

 salamandra maculata, triton eristatus és taeniatus-nál három, siredon 

 pisciformis-nál négy ösvesecsö jat egy izomszelvényre. Ff kbih.ngkü (ir. 35. 

 sz.) salamandi'a maculata-nál úgy találta, hogy hátrafelé az ösvese- 

 csövek száma gyarapszik (a 6-ik szelvényben van 1 — 2, a 7-ikben 2 — 3, 

 a 12 V. 13-ban 4—5). 



•) Salamandra maculata-nál Förbringer (i. mű) meghatározta, 

 hogy a fej vese mögötti 6 — 10-ik izomszelvénynek megfelelöleg csak első- 

 rendű, onnan kezdve a 16-ikig másod- és harmadrendű ösvesecsövek is 

 feküsznek. 



