A kiválasztó készülék első ébrényhelyzéke. 



Bakii Károly (Entwicklungsg., II. k., 151. 1.) óta isme- 

 retes már, hogy a liúgy- és ivarkészülék első ébrényhelyzéke ^) 

 az ú. n. középlemezekhen (Mittelplatten Remak' s, Gekrösplat- 

 teu V. Baer's, iutermediat cell-mass Balfoür, masse interm^e-. 

 diaire Rexson) van. Ezt később Remak (ir. 83. sz.) és Born- 

 nAüPT (ir. 11. sz.) is elfogadták, Walueyer (ir. 119. sz.) pedig 

 külön választotta a középlemezeken a húgykészitő szervek 

 ébrényhelyzékét az ivarmirigyekétöl, az előbbieket annak a 

 mediális. ez utóbbiakat a külső, vagyis a zsigerüreggel határos 

 részéből származtatván. 



Madár- és emlösébrényekben középlemezek jelen vannak 

 már akkor, a midőn az ébrény ősi szervei a csírlevelekből 

 kibontakoztak, azaz a mikor az első 4 — 6 szelvénypárok 

 (öscsigolya-párok) a középső csírlevél származékaiban előállot- 

 tak. Tyúkébrény éknél ez a költés második napjának első felére, 

 házinyulaknál a 7 — 8-ik napra esik. Ez időben az ébrény tör- 

 zsi részén (I. tábla, 11. 12. 14. ábrák), az oldallemezek (Ips, 

 Ipi) és a testszelvények (ptv) között az összefüggést a keske- 

 nyebb középlemezek (fug) közvetítik. Oldalvást a középlemezek 

 az oldallemezekkel (Ips, Ipi) szakadatlanul összefüggenek, ellen- 

 ben mediálféle az egyes szelvényeket v. ú. n. őscsigolyákat 

 (ptv) egymástól elválasztó réseknek megfelelőleg a középle- 

 niezek szabadon végződnek, és itt az egyes testszelvények külső 

 oldalaival függenek csak össze. 



Az oldallemezek mediális végén a sejtek közvetlenül 

 (■(sszefüggenek a középlemezek oldalsó végével és itt a zsiger- 



>) Az > Anla^e "< (ebauche embryonnaire) magyarosításái*a jobb sza- 

 vat nem találtam, mint » ébrény hely zék*. 



M. TIJIJ. AKAD III. OSZT. KÜl.Ö.V KIAlíVÁNVA. 1884. I. ."J 



