38 AZ ELEMI VESÉK ÉBRÉNYHELYZÉKE. 



letagolt, azonban azzal szűkebb nyilasok útján összefüggésben 

 maradt részei: akkor a magasabb rangú amnionosak mellső 3 — 4 

 szelvény hóly againak, illetőleg ősvesecsöveinek a jelentőségéi-öl 

 is tisztában vagyunk. Ezen ■proximális csövek (II. tábla, 21. 

 ábra, ts) ugyanis, nem úgy fejlődnek, mint az ősvese nagy töme- 

 gét képező distális ősvesecsövek, a melyeknek üregei összefüggés 

 nélkül a zsigerréssel másodlagosan keletkeznek az ősvesék 

 ébrényhelyzékében (1. később): hanem kezdettől fogva nem 

 egyebek, mint a zsigerüreg letagolt részei és így mind keletke- 

 zésük módját, mind a fekvésüket és későbbi átalakulásaikat 

 illetőleg megfelelnek az amnion-nélküli gerinczesek fejvese- 

 csöveinek, ügy mint ezek, egy-egy szájacs (nephrostoma) útján 

 (II. tábla 21. ábra, n) a zsigerüreggel közlekednek, és ha az 

 ősvesecsatorna illet, a fejvese-csatorna (d WJ kifejlődött, akkor 

 másik végük abba nyílik. Később a "Wolff-féle test kifejlődé- 

 sével a fejvese csövei elsorvadnak (lásd alább). 



Nem valamennyi szelvényhólyag keletkezik gyíknál a 

 zsigerüregből lefűződés útján, mert a 8 — 9-dik szelvénytől 

 kezdve distálfelé a többi úgy fejlődik, a hogy azt később a 

 tyúkébrényről le fogjuk írni, azaz itt a szelvényhólyagok a 

 középlemezekhöl kidifferencziálódnak. A középlemezek pedig 

 a 18-ik szelvénytől distálfelé úgy keletkeznek, a hogy azt fen- 

 tebb leírtuk, azaz az oldallemezek mediális részének össze- 

 növése által, mint azt az I. tábla 2. ábrája ugyanazon ébrény 

 distális végén mutatja, a melytől az 1. sz. ál)ra való. A zsigerüreg 

 hámjának olyan henövéseit, a minőket Braun a reptiliúknái 

 (ir. lő. sz.), FüRBRiNGER a hüllőknél (ir. 36. sz.) leírtak, gyikéhré- 

 nyéken nem találtam, és tyúkébrényeken is más értelmezést 

 adok az állítólagos hashártyáhám beburjánozásának. Ezen 

 viszonyok tárgyalását későbbre fentartva, egyelőre csak azt 

 akarom hangsúlyozni, hogy a 8 — 9-dik szelvénytől kezdve hátra- 

 felé 3 — 4 mm.-ternél hosszabb gyíkoknál is vannak középleme- 

 zek, úgy mint a madaraknál, és ezek közönséges gömbölyded 

 (indifferens) ébrényi sejtekből állanak, hasonlókból, mint a szel- 

 vények belseje és az oldallemezek szomszédos részei ; csak a 

 zsigerüregnek a középlemezzel érintkező helyén (6. ábrán c 

 felett) lépnek fel korán alacsony hengeres sejtek (ivarhám). 



Később a középlemezek mediális részének háti oldalából 



