42 AZ ELEMI VESÉK CSATORNÁJA. 



az ondóéi vezető edéuynyé lesz (III. tábla, 44. ábra, dWi,d W2), 

 uőstényekben nagyrészt elsorvad vagy mint Gartner-féle cső 

 tartja magát fenn (V. tábla, 96—98,, 102—105. ábrák dWJ. 



Amnion-nélküli c/erinczeseknél az ösvesecsatoi na fejlődésevei a 

 második értekezésemben fogok foglalkozni, itt az amnionosakkal való 

 összehasonlítás szempontjából csak annyit kell előrebocsátani, hogy a 

 legtöbb ichthyopsidánál a szóban levő csatorna az eddigi észleletek 

 alapján a felső oldallemez (fali hashártya) mediális részének rerló'alak- 

 baiU kiemelkedése által keletkezik. A lefüződés körülbelül 2 mm. hosszi'i 

 triton (alpestris) és 2*5 mm. hosszii füvi béka (rana temp.) álczáin áll 

 be és a lefüződött csatorna körülbelül 5 mm. hosszú álczákon nyílik 

 be szabadon a kloakába (FüRHRiNGKn, ir. 35. sz.). Hasonló fejlődési 

 niódot írt le Rosknuerg (Entwicklung der Teleostierniere. Dorpat, 

 1867.) a csontos halaknál. Porczos halaknál pedig B.vi.fouk (Journal 

 of Anatomy and Physiology. Vol. X. XI.) és Sempek (ir. 105. sz.) észle- 

 letei szerűit az ösvesecsatorna eleinte tömör és csak később lesz üre- 

 ges ; első nyoma a 3-dik kopoltyúrés jelentkezésének idején mutatkozik 

 a bélcsatorna mellső záródási helye mögötti tájékban, a hol az egymással 

 egyesülő két oldallemeztöl egy gombalakű tömör sejthalmaz emelkedik 

 ki az ektoderma felé, melyből kiindulva egy tömör sejtpálcza uö distál 

 irányban ; a tömör pálcza belseje sejtjeinek sorakozása által mellüh'öl 

 hátrafelé üreget kap és mellül nyílt közlekedésbe lép a zsigerüreggel, 

 később hátúi a kloakával is. így keletkezett a hüllők és halak ösvese- 

 csatornája. 



Amnionosakndl az ösvesecsatorna nem a hüllők és cson- 

 tos halakhoz, hanem a porczos halakéhoz hasonló módon fejlő- 

 dik; ami azt mutatja, hogy bizonyos szervek a rendszerben 

 alantabb fokon álló osztályokban jóval magasabb fejlettségi 

 fokot érhetnek el, mint a magasabb osztályokban. Külömbeu 

 elismert tény az, hogy a porczos halak sok szervük tekinteté- 

 ben igen magas fejlettségi fokon állanak, sokkal tökéletesebb 

 minőségben, mint a hüllők. — Lássuk előbb a reptiliákat. 



Reptiliákaál az ösvesecsatorna fejlődéséről Wei.dox (ir. í23. sz.) 

 és megelőzőleg Bkaun (ir. 15. sz.)" tettek észleleteket. Braux szei-int az 

 ösvesecsatorna 5 mm. hosszú gyíknál (lacerta agilis) a testszelvény 

 és oldallemezek határán az oldallemez sejtjeivel összefüggésben képző- 

 dik, és benne csakhamar egy üreg lép fel, mely mellül mindig vakon 

 végződik ; itt a csatorna a zsigerüreggel sohasem közleke<lik. Braun 

 tehát a viszonyokat egészen úgy írja le, mint értekezésének idején a 

 nézetek a madarak ősvesecsatornájáról állottak és tévedésének oka az 

 lehetett, hogy az ösvesecsatorna első fejlődési szakát, mely 5 mm.-nél 

 jóval fiatalabb ébrénytkben következik be, nem tanulmányozta. Abban is 

 tévedett Braun, hogy valameimyi szelvényhólyag keletkezését az ösvese- 



