BEVEZETŐ. 



MüLLER jÁNOS-nak alapvető munkájában a nemi szervek 

 fejlődéséről (ir. 75. sz.) a czímlapon a következő jelige áll : »Es 

 ist niclit genug, schön und beredt die Erfahrung zu preisen, 

 sondern die Erfahrung selbst und die unermüdlicbe Beobach- 

 tung ist nöthig.« Tizenkilencz évvel (1830.) a sejtek felfedezése 

 előtt tette papírra Möller János a kiválasztó és nemi szervek- 

 ről tett hosszas kutatásai eredményeként az idézett monda- 

 tot, oly időben, a midőn a legelemibb kezelési módokkal, nagy- 

 részt szabad szemmel végezték a vizsgálatokat, a mikor olló, 

 kés és csipesz, borszesz és kézi nagyító elengedőknek látszottak 

 a szervek minden viszonyainak kiderítésére. Ma, 45 évvel a 

 sejtek felfedezése után, a midőn egy egész serege a keményítő, 

 festő és metsző módszereknek áll rendelkezésünkre : a gerinczes 

 állatok testében alig találunk rendszert, mely a nagyhírű 

 berlini boncznok fentebbi állításának alaposságát jobban 

 igazolná, mint a nemi és kiválasztó szervekét, a melyeket azóta 

 sok jeles búvár (1. irodalmat) tett viszgálata tárgyává. Pedig 

 mindezek daczára tenni való maradt még elég, — át nem lát- 

 ható a végpont, a mikor Müller János jeligéjéről mondhatni 

 fogják : hogy tapasztalat és folytonos észlelés által a kiválasztó 

 és nemi szervek lényegéről több felderíteni való nem lesz. 



Tekintetbe véve a szóban levő készülékeknek fontos élet- 

 tani szerepét a gerinczes állatok szervezetében, valamint azt, 

 hogy azok a legősiebben szerzett testrészekhez tartoznak, jelen- 

 létük szükségeltetvén azonnal, a mint az organismusnak némi 

 bonyodalma az anyagcserét és szaporodást a legegyszerűbb 

 állapotaiból kiemelte : ama nézetre jutottam, hogy összehasou- 



