Az ELEMI VESÉK CSATORNÁJA. 51 



már levállott (I. tábla, 12. ábra, d TF), míg mellső vége egy rövid 

 ideig az 5 — 6-ik szelvények tájékában a középlemez háti részé- 

 vel egy kiemelkedő sejtgomb útján összefügg (1. tábla, 10. 

 ábra). A kiemelkedő gombnak {d W) megfelelőleg az ektodermá- 

 ban {ekt) egy vájulat van s e helyen az ektoderma jóval véko- 

 nyabb, mint egyebütt. A középlemezről leváló sejtköteg eleinte 

 nem szabályos kerekded, hanem harántmetszeten mellül (rögzí- 

 tett részén) inkább ferde háromoldalú (11. ábra, dW))\ hátul 

 (szabad részén) oldalvást helyeződik és itt lapos orsóalakú ; 

 mindenütt tömör (10 — 12. ábrák, cZTÍ^ és egész hosszában göm- 

 bölyded ébrényi sejtekből áll. Mellső gombja (10. ábra) 45jM 

 magas és 32|M széles ; hátulsó szabad vége (12. ábra) 10,m magas 

 és 64|M széles. 



Ha az ősvesecsatornának ezen fejlődési módját össze- 

 hasonlítjuk az amnion-nélküli gerinczesekével, úgy azt nem a 

 hüllők- és csontos halakéval, hanem a czápafélékéhez találjuk 

 hasonlónak. Az a gombszerü kiemelkedés a proximális végén, 

 melyet Balfoür (ir. 3. sz) a czápáknál megemlít, a madárnál 

 is megvan (I. tábla. 10. ábra, dW), és nem lehet amazoknál a 

 fejvesével homológ, következtetve abból, hogy madárná alma 

 gombon kívül külön fejvese is van (1. alább). 



Ezen időtől kezdve az ősvesecsatorna ébrényhelyzékének 

 a hátulsó szabad vége, lépést tartva a már meglevőkhöz csatla- 

 kozó új szelvények fellépésével, mindig ezen szelvények szín- 

 táján található, és minthogy a 8-ik szelvényen túl a középleme- 

 zekkel sohasem függött össze, felvehető, hogy hátulsó szabad 

 vége distális irányban tovanő. Proximális vége a 4-ik szelvé- 

 nyen túl mellfelébb sohasem terjedett, és egyáltalán a közép- 

 lemezekkel csak az 5 — 8-dik (v. 4 — 7-ik) szelvények tájékán 

 fügf/ötf össze rövid ideig, illetőleg e helyen vált le a közép- 

 lemezekről tömör, később csővé alakuló sejtpálcza képében. 

 Minthogy a végleges leválás a középlemezekről már 14 szel- 

 vénynyel bíró ébrényben (második nap végén) bekövetkezett, 

 az ősvesecsatorna hátulsó (distális) vége pedig az ébrény testé- 

 nek megnyúlásával az utolsó szelvények tájékában található : 

 ez nem magyarázható másképen, mint hogy az ősvesecsatorna 

 növése közben az ehhez szükséges elemeket önnönmagáből me- 

 ríti, azaz hogy sejtjei oszlás által szaporodnak és ezáltal 



4* 



