56 ELÖVE8E. 



Az elÖ- V. fejvese (Pronephros). 



Csak az utóbbi évek vizsgálatainak eredményéből tudjuk 

 azt, hogy amnionos gerinczesekben is van az amuion-nélküliek 

 fej veséjéhez hasonló egy szerv, habár csökevényes miuőségbeu 

 és csakhamar elenyészőleg. Kiválasztó szerepe ennélfogva az 

 amnionosak ébrényeire nem lehet oly fontos, mint az amniou- 

 nélkülieknél (különösen a hüllőknél). Bali'"Oür és Sedgvvick 

 (ir. 4. sz.), SiEMERLiNG (Ír. 108. sz.) és Renson (ir. 8f). 87. sz.) 

 írták le e szervet madárébrényeknél, az utóbbi némely emlősnél 

 is (nyúl-, patkánynál), — ellenben reptiliákról Braun (ir. lő. sz.) 

 és Balfoür (ir. 6'. sz.) azt állították, hogy ezeknél megfelelő 

 szerv nincs. 



Az amnionos gerinczesekncl előforduló viszonyok megértésére 

 helyén lesz előbb a hüllők fejveséjéuek a fejlődésével megismerkedni, 

 melyekről FüRHRiNOEK-töl (ir. 35. sz. 63. lap stb) bírjuk a legpontosabb 

 észleleteket. Leírása szerint a fejvese körülbelííl 2'2 — 2'6 unn. hosszú 

 triton (alpestris) és 3 '.5 mm. béka (rana temporaria) álczáin kezd fej- 

 lődni és 5 mm. hosszví álczákban már jelen van. — Először a felső 

 oldallemez redőalakú kiemelkedése és lefüzödése által keletkezik a 

 fejvesecsatorna (Vornierengang). A redőnek proximál vége nyilt közle- 

 kedését a hasüreggel megtartja és hosszúkás nyilassá öblösödik ki, 

 azután pedig megnyúlás és falának szabálytalan redőképződései által 

 több nyilas vezet belőle a hasüregbe és így a fejvese háti részének 

 csöveivé alakúi át. Ugyanennek hasi része a fejvesecsatoma legköze- 

 lebbi, már teljesen lefüzödött részéből lesz, hosszirányban való kinövés 

 és 6^ alakú hajlás által. E csődarabok azután megnyúlnak, a mi a 

 korlátolt helyi viszonyok miatt csak erős görbületek kifejlődésével 

 következhetik be ; egyszersmind a már meglevő csatornákból vakon 

 végződő új csövek nőnek ki. A fejvesének ezen csövei között azután 

 orsóalakú kötőszövetsejtek és véredények halmozódnak tel és a kör- 

 nyező kötőszövet a fej vesét burkoló tokká alakul át. Ezen szervhez 

 csatlakozik később az edénygomoly, a fejvesével szemközt, a bélfodor 

 gyökerén fellépő dudor képében, sok orsóalakú kötőszövet- és vérsejtet 

 tartalmazva és a bélfodor gyökeréről mindinkább elemelődvc. A hosszú- 

 kás edénygomoly épen szemközt fekszik a fejvese hasüri nyilasaival ; 

 dudoros felszínét a hashártya lapos sejtjei borítják. — A Wolff- 

 féle test fejlődésének megindulásával — ami 14 — 15 mm. hosszú 

 triton- és 16 mm. hosszú béka-álczákon következik be, — a fej vese 

 csöveinek és gomolyainak elcsenevészése megkezdődik és ezek azután 

 teljesen elsorvadnak. 



Az elcsenevészést magasabb fejlettség előzi uieg: az elövese csövei 



