58 ELÖVE8E. 



hol a szelvényhólyag (vs) kerekded alakját még bírja, de 

 oldalsó végén egy lefelé hajló szűk üregű cső (t W) útjáu az 

 ősvesecsatorua {d W) hasi oldalával összefügg. Ha a szelvéuy- 

 hólyaguak az őscsigolyával {'ptv) határos háti falát besüppedve 

 gondoljuk, mint az tényleg nemsokára bekövetkezik, s már 4 

 mm.-res gyíkébrényeken megtörtént : akkor kajmnk egy S-ala- 

 kíilag kanyarodott rövid szelvénycsövet (ösvesecsövet), mely 

 csakhamar olyanná lesz, minőt a 9. ábra mutat (t W^ tW2 t W.,^). 

 Szabad edény gomoly t a reptiliáknál nem láttam. 



Ezen -proximális szelvénycsövek fejlődésüket illetőleg ha- 

 sonlítanak a hüllők fejveséjének a csöveihez — és lehet, hogy 

 csakugyan durványos fej vesecsöveknek felelnek meg. Határo- 

 zottan a homologiát azonban csak akkor lehetne felállítani, ha 

 sikerülend kimutatni, hogy reptiliáknál ezen proximális csövek 

 később elsorvadnak, a miről ez idő szerint még nem rendel- 

 kezek észleletekkel. A hasonlatba való helyezésre engem nem is 

 ez, hanem a proximális szelvényhólyagokuak a többiektől 

 eltérő fejlődési módja indít, mely utóbbiak úgy keletkeznek, 

 mint a madarak ősvesecsövei (1. alább), míg amazoknak üre- 

 gei a zsigerüregből származnak, mint a hüllőknél a fejvese- 

 csövek. 



A külömbség a hüllők fejvesecsöveitől csak az, hogy ez 

 utóbbiaké kezdettől fogva nyilt összefüggésben vannak a fejvese- 

 csatornával, míg a reptiliáknál e közlekedés csak másodlago- 

 san jő létre. Ez azonban egy másodrendű jelentőségű következ- 

 ménye annak, hogy amnionos gerinczesekben az ősvesecsatorua, 

 tömör sejtpálcza képében fejlődik, tehát csak utólag jöhet 

 közlekedésbe a zsigerüreggel. Hogy pedig az amnionosak 

 ős vesecsatornája homológ az amnion-nélküliek fej vesecsator- 

 nájával : az annál bizonyosabbnak látszik, mert czápáknál az 

 ősvesecsatorua szintén tömör sejtpálcza képében fejlődik a 

 felső oldallemez mediális részéből, és üregessé válva utólag 

 lép közlekedésbe a zsigerüreggel. Az, hogy reptiliáknál szabad 

 gomolyok az ősvesecsatorua proximális végén uem fejlődnek, 

 nem vonhatja meg a proximális szelvénycsíivektől a fejvesei 

 jelleget, mert ily gomolyok körszájuaknál is durványosan vagy 

 alig fejlődnek ki, a hol pedig a fejvese jelenlétéhez kétség 

 nem fér. Ezek alapján a gomolyokat ott, a hol előfordulnak, 



