60 ELÖVESE. 



diálfelé eső részében a liúgyivardombuak sok vérsejt, majd edé- 

 nyek láthatók, és ezekhez csakhamar a közeli föérhől (20. ábra, 

 (lo) ágak húzódnak, mire ama szövetből a testüregbe szabadon 

 becsüggö és felszínén a zsigerüregnek alacsony hámjától borí- 

 tott gomoly (gml) keletkezik. ') Átmérőjük 3 — 4 napos tyúk- és 

 kacsa-ébrényekben 40— .50^, 6 — 7 naposakban 160— 220«; 

 tehát a 3 — 6-ik napig nagyobbodnak. így egy egész gomohj- 

 sorozat (5 — 6) keletkezik egymásután a 9 — 13-dik szelvényig, 

 melyek lúd- és kacsa-ébrényekben jobban és hosszabb darabon 

 kifejlődve találhatók, mint a tyúkoknál, a hol néha egyátalán ki 

 sem fej lödnek, vagy ha jelen vannak, nem egyformák mind a 

 két oldalon. Tyúknál a gomoly néha csak egy nagyobb halmaz- 

 ból áll, máskor több (2 — 4) különféle nagyságú következik 

 egymásután. — 5 — 6 napos tyúkébrény ékben és 7 napos kacsa- 

 ébrényekben a szabad gomoly ok jelen vannak még (II. tábla 

 18. 19. ábrák gmlj, a tüdők (pu) mögött és az ősvesecsatorna 

 (d W) proximál vége alatt, az aközben kifejlődött ősvese (c W) 

 mellső végének belső oldalán csüggve ; azonban a zsigerüreg- 

 gel közlekedő szelvénycsövekből már 4 napos tyúkébréuyben 

 mitsem találni, a miből az következtethető, hogy azok elsor- 

 vadtak. 2) Az elsorvadás a nyilasoknak elzárásával kezdődik 

 meg és proximál-distál irányban halad tova. A gomolyok elsor- 

 vadása a 6-ik napon indul meg, az által, hogy a hozzávezető 

 edények szűkülni kezdenek; a 7-ik napon elcsenevésző gomolyo- 

 kat találni a zsigerüreg megfelelő zugába beékelve ; a 8-dik 

 napon szabad gomolyok már nincsenek. 



') E.KNSON (ir, 86. sz.) a szabad gomolyok elemeit a szelvénycsövek 

 sejtjeinek »burjánozásából« származtatja. — Állításának megfelelő képe- 

 ket nem láttam ; nem is gondolható, hogy a csöveknek már kidifferenczi- 

 ált hámszerű sejtjei kötöszövetsejtekké lennének. Ellenkezőleg a gomo- 

 lyok kötőszövete a benövő edényekkel jut oda. 



") Nemrég Rom (Festschrift zur Feier d. Universitát Würzburg. 

 Basel, 1852) az ivarmirigyek rivókái közül a savós üreggel közlekedőket a 

 zsigerüreggel közlekedő proximálisösvesecsövekböl származtatta, a nélkül, 

 hogy ez iránt ébrényi bizonyítékokat szolgáltatott volna. — Sok 4 — 5 na- 

 pos tyúkébrényt vizsgáltam meg soi-ozatos metszeteken, de a hasüreggel 

 közlekedő nyilt csöveket ilj'korú ébrényekben már nem találtam. Mások- 

 nak sem sikerült az, s így Rítii felvételére az alap elesik. E tárgyra még 

 visszatérek (v. ö. ivai'mirigyet). 



