68 WOLFF-FÉLE TEST. 



Áttérve most saját tapasztalataimra, mindenekelőtt előre- 

 bocsátom, hogy a reptiliáknál (sem a később megemlítendő 

 madaraknál) afféle képeket, melyek a zsígerüreg hámhorítéká- 

 nak a húg y ivar domh állományába vaU henövését bizonyítanák, 

 a czélból, ^^íjy belőlük az ösvesecsövek keletkezzenek — nem lát- 

 tam. — A proximál szelvényhólyagok keletkezéséről már volt szó 

 (35. 1.), a midőn mondottam, liogy ezeknek a zsigerüreg mediális 

 részéből való lefüződése könnyen észlelhető ; a többi hólyagok, 

 körülbelül a 10-dik szelvénytől kezdve distálfelé, az oldalle- 

 mezek folytatását tevő középlemez-darabokban keletkeznek, 

 melyekhez a testszelvényekből kivándorolt sejtek csatlakoznak, 

 ott a Wolff-féle blastémát szolgáltatva. Ebben fejlődnek ki a 

 szelvényhólyagok és csövek kidifferencziálás által, oly módon, 

 mint azt később a madárnál részletesen le fogom írni (74. 1.). A 

 középlemez oldalvást természetesen összefügg az oldallemezek- 

 nek egymásba áthajló helyével, és közeli szomszédságban van az 

 itt létező hámmal; de a zsigerüregi hámnak aktiv benövési 

 folyamatát, mint azt Braun leírja, és ilymódoni részvételét a 

 szelvényhólyagok képezésében mi sem támogatja. A distális 

 szelvényhólyagok, ha megnagyobbodtak, nem külömböznek a 

 sokkal szembetűnőbb módon fellépő proximálisaktól, csakhogy 

 kisebbek s körülöttük kevés mesoderma van. — A többi amnio- 

 nosaktól a reptiliák az ösvesecsövek keletkezését illetőleg tehát 

 csak abban térnek el, hogy a szelvényhólyagok nagyobb voltuk 

 miatt jobban szembetűnnek, és ezek eleinte körülbelül (v. ö. 

 36. 1.) a test szelvényeinek megfelelő számban lépnek föl, míg 

 amazoknál azonnal több ősvesecső jut egy-egy testszelvényre. 



A szelvényhólyagok vastag falai sugaras elrendezésű 

 hámból állanak (I. tábla, 6. 7. ábrák, vs); eleinte gömbölydedek, 

 de csakhamar (2 * 5 — 3 ' 5 mm. gyíkébrényben) laposra nyomot- 

 tak, harántmetszeteken petédedek lesznek (8. ábra, vs), elfog- 

 lalva az egész tért az ősvesecsatorna (d WJ és főér (aoj között 

 a testszelvények (ptv) külső oldalán, és kiemelve a húgyivar- 

 dombot (tug) a zsigerüreg felé. Egy 3 * 5 mm. hosszú gyíkél)rény- 

 ben (8. ábra) az elliptikus átmetszetű szelvényhólyag 85/< 

 széles és 65jíí magas volt, hámja a vastagabb helyeken 1 8/<-t 

 tett, míg maga a Wolff-féle csatorna 18 és 26/m átmérőjű volt. — 

 A hólyagnak az ektoderma szoniszédságál)an fekvő külső csúcsa 



