VVOLBF-FÉLE TEST. 73 



találtatott a metszet által, és azt tartották benövő sejtkötegeknek. 

 Hasadékot a kötegekben, mint azt Kölliker állítja, nem lát- 

 tam, úgy hogy ezeket már csak e miatt is az amnion-uélküliek 

 szelvényszerveivel direkt hasonlatba hozni bajos. Ha ezek 

 valódi benövő kötegek, és nem észlelési hiba forog fenn, akkor az 

 egész folyamat csökevényes átmeneti alakot tesz az elővesének 

 betüremlés által és az ősvesének kidifferencziálás által kelet- 

 kező csövei között ; vagy durványos ismétlődése az amnion- 

 nélküliek betüremlés által keletkező szelvénycsöveinek, de 

 semmi esetre sem szolgáltatják az amnionosak ösvesecsöieü. 

 Azok, a kik ilyen kötegekből mondják az ösvesecsöveket kelet- 

 kezni, nem vizsgálták át sorozatos metszeteken az egész 

 WolíT-féle testet, külömben ama tévedésbe nem esnek. Ezen 

 hámkötegek nem is mennek át a maradó állapotba, hanem 

 épúgy, mint a fejvese csövei, elsorvadnak ; legalább 3 napos 

 ébrényekben semmiféle bizonyítékot sem találtam arra, hogy 

 a proximális ősvesecsövek belőlük keletkeznének. Az pedig, 

 hogy a többiek bizonyára nem ily módon származnak, oly 

 könnyen bebizonyítható, hogy szinte csodálkozni lehet a felett, 

 hogy a benövési elméletnek annyi híve akadt. Nem magyaráz- 

 ható ez másképen, minthogy egynéhány metszetről vonták le 

 következtetésüket, melyek ama durványos hámkötegeket (vagy 

 elővesecsövek oldalsó falát) találták. 



c) Egy harmadik lehetőség szerint az ősvesecsövek 

 függetlenül a zsigerüreg hámjától és függetlenül az ősvese- 

 csatornától keletkeznek: a húgyivardomb mesodermális elemeiből 

 (Wolff-féle blastémából) kidifferencziálás által; — az így 

 fejlődött tömör sejthalmazok másodlagosan lépnek egyesü- 

 lésbe az ősvesecsatornával. 



Már Rghak (ir. 85* sz., 59. I.) ily módou gondolta a fejlődést, 

 (de később, v. ö. 70.1., a kitüremlést is lehetőnek tartotta), és e nézetet 

 elfogadták Rathke (ir. 80. sz.), His (ir. 49. sz., 166. 1.), Bobnhaupt 

 (ir. //. sz., 23. 1.), Sebnoff (ir. 107. sz.), Egli (ir. 29. sz., 24. 1.). 

 Sedgwick (ir. 10/. sz.\ Bai.four (ir. 3. sz.) és Fürbringer (ir. 35. sz., 

 97. 1.) is ezen nézetben vannak a distális csövekről. 



BoRNHAUPT (ii'. 11. sz., 25. 1.) a csövek fejlődését madárnál így 

 írja le : A Wolft'-féle csatorna mediális oldalán a sejtek gömbölyded tömör 

 halmazokká sorakoznak és ezek lesznek a Malpighi-féle testecsekké. 

 Közöttük fellépő új sejtcsoportokból származnak az ősvesecsövek. Miután 



