74 WOLFF-FÉLE TEST. 



ezek egymással és a Wolff-féle csatorna falával egyesülésbe léptek, 

 keletkezik beiinök az üreg. Később a gomolyok is üresek lesznek és ez 

 által tág hólyagokká alakulnak át, a melyeknek egyik fala megvas- 

 tagszik, a másik megvékonyodik ; az elöbbeniek biirjánozása miatt a 

 hólyag ürege annyira megszűkül, hogy az átellenes keskeny fallal érint- 

 kezésbe jö. A gomoly edényeinek fejlődése iránt Bornhaui't nem tudott 

 tisztába jönni. — E szerint B. kettőben tévedett : először, hogy külön 

 bimbókból gondolja a csöveket és különből a Malpighi-féle testecseket fej- 

 lődni ; másodszor abban, hogy a Malpighi-féle testecset nem betürem- 

 lés, hanem egyik falán megvastagodó hólyagból vezeti le. Azon állítása 

 sem helyes, hogy a Malpighi-féle testecs hólyagában a vérsejtek szaba- 

 don feküsznek és az edény körvonalak csak később ismerhetők meg. 



Itt említendők meg azon szerzők is, a kik, ha nem is valameny- 

 iiyi, de legalább a distális ősvesecsöveket mondják szabadon a Wolff- 

 féle blastémában fejlődni. Ilyenek Fürbringer (ir. 35. sz.), Smikgelow 

 (ir, 110. sz.) és Sedgwick (ir. 101. sz.). 



Az utóbbi szerint, a kinek észleletei a többiek között a legpon- 

 tosabbak, és a kihez ujabban Balfour is csatlakozott nagyjából (ir. 3. 

 sz., 622. 637. 1.), a 20-dik szelvényen túl mindig éles határvonal van 

 a zsigerüregi hám és a középlemezek állománya között, tehát nem 

 keletkezhetnek az ösvesecsövek ama hámból. Itt a Wolff-féle blastéma 

 a zsigerüreg hámjából származott, a mi bebizonyodik abból, hogy ama 

 hám eleinte vastagabb, mint később, jeléül, hogy belőle sejtek vándo- 

 roltak be a középlemezbe, E sejtekből S. azonban nem a Wolff-féle 

 csöveket, hanem a Wolff-féle test kötőszövetét és edényeit származ- 

 tatja (porczos halakon tett észleletek nyomán), tehát már kidifferen- 

 cziált hámsejtekből kötőszövet-elemeket ! Végül azon eredményre jut, 

 hogy azon sejtek, melyekből a Wolff-féle csövek lesznek, nem szár- 

 maznak a zsigerüreg hámjának befelé burjánozásából. 



Eszleleteim nyomán azon szerzőkhöz csatlakozom, a kik 

 az ősvesecsöveket önállólag, kidifferencziálás által a Wolff-féle 

 hlastémáhól mondják fejlődni. 



Három napos tyúkébréuynél a 10-dik szelvénytől distál- 

 felé megindul a Wol£f-féle test csöveinek a fejlődése, össze- 

 függés nélkül mind az ösvesecsatoi'nát, mind a húgyivardombot 

 borító hámmal, proximáltól distális irányban haladva, úgy 

 hogy a 10 — 12-dik szelvény tájékában már jól kifejlett ősvese- 

 csöveket találunk, a midőn a 14 — 16-dik szelvény tájékán a 

 fejlődési folyamat fokozatosan fiatalabb alakokat mutat. A 

 fejlődni készülő csövek az ősvesecsatorna mediális oldalán 

 fellépő tömör sejtbimbókban mutatkoznak, a melyek utóbb 

 rövid hólyagszerű képletekké alakulnak át, azért első fellépésük- 



