WOLFF-FÉLE TEST. 85 



jüek, s közel enuyi, t. i. 60 — 70jM átmérőjűek az elválasztó csövek, 

 valamint a Wolff-féle csatorna is), s nem sokban külömböznek 

 átmérőjüket illetőleg az elválasztó csövektől ; csak idősebb pél- 

 dányokon (különösen 15 — 18 mm. hosszú sikló-ébrényekben; 63. 

 ábra) találni szűkebb gyűjtőcsöveket (fc) a többi ősvesecsövek 

 között, erősebben szineződö hámjukról könnyen felismerhetöket. 

 Fiat.alabb példányokban a tág benyilások elfoglalják a Wolff- 

 féle csatorna belső falának a legnagyobb részét (I. tábla, 9. 

 ábra), azért többnek egyszerre való benyilására nincs hely; 

 de egymásutáni harántmetszetek mutatják, hogy ezen benyi- 

 lások az ősvesecsatorna belső falának majd a háti, majd a hasi 

 részéhez esnek közelebb, tehát hasonló viszonyt tüntetnek elő, 

 mint madaraknál egy és ugyanazon metszeten egyszerre látni 

 lehet (III. tábla, 33. 34. ábrák). Különféle korú gyikébréuyeken 

 arról is meg lehet győződni, hogy az elsőrendű csövek eleinte az 

 ősvesecsatorna háti oldalának a szomszédságában nyílnak (9. 

 ábra) ; de az által, hogy felettük új csövek keletkeznek, leszorít- 

 tatnak a hasi oldal felé (69. á.). így a reptiliáknál nemcsak első-, 

 de másodrendű csövek is előfordulnak, s ennek megfelelőleg új 

 Malpighi-féle testecseknek is kell képződniök a már meglevők 

 között; de nem ezekből, hanem újonnan, úgy mint azt mindjárt 

 a madaraknál le fogom írni. — A Wolff-féle csövek a reptiliák- 

 nál egyszerűbb viszony úak maradnak, mint a madaraknál ; 

 legalább nem volt alkalmam két csőnek összenyilását észlelni, 

 továbbá a csövek kevésbbé kanyargós lefutásnak, s hámjuk 

 inkább hasonlít a AVolft-féle csatornáéhoz, mint a madaraknál 

 és emlősöknél. Csak idősebb kígyó-ébrényekben (16 — 20 mm. h. 

 sikló) találtam a halványhámú tág csövek között az ősvesecsa- 

 tornától elinduló oly szűkebbeket, a melyeknek hámja sötéten 

 színeződött, ép olyanra, mint a Wolff-féte csatorna (63. ábra, íc). 



b) Keletkezhetnének az új csövek és gomolyok függetle- 

 nül a már meglevőktől, hasonló módon, mint a hogy az első- 

 rendű csövek fejlődtek a Wolff-féle blastémábóli kiválás által. 



BoRXHAüPT-nál (ir. //. sz., 27. 1.) találjuk, mint elsőnél, röviden 

 megemlítve ama ne'zetet, hogy a Wolff-féle test hátulsó részében a 

 költés 5-ik napján, a legkorábban fellépett elsőrendű csövek között 

 fekvő kötőszövetben új másod- és harmadrendű csövek keletkeznek 

 önállóan ; de B. azt nem tudta eldönteni, hogy ezek mikép léptek egye- 

 sülésbe a Wolff-féle csatornával. 



