WOLB'F-FÉLK TEST. 87 



A felsorolt irodalmi adatokból kiderül az, hogy madarak- 

 és emlősöknél az íij ősvesecsövek fejlődését bizonyos szabályos- 

 ságban gondolták végbemenni, a mi a legtöbb szerző szerint 

 egyrészt abban állana, hogy az újabb cső a már meglevőnek 

 liáti oldalán lép fel ; másrészt az újabbak nem a Wolff-féle 

 csatornába, hanem az alatta fekvő ősvesecsőnek a gyújtőré- 

 szébe nyilnának. 



Saját észleleteim nyomán mind ezt, mind pedig azt, 

 hotjy az új csövek a zsigerüregi hámnak új kötegalakú burjáno- 

 zásdhól keletkeznének, határozottan kétségbe vonom. Ez ntóbbi 

 viszony, valamint nem fordult elő az elsőrendű ősvesecsövek 

 képezésénél (v. ö. 74, 1.), ép oly kevéssé van jelen a többieknél. 

 S ha már az elsőrendű ősvesecsövek fejlődésénél e kérdést a 

 zsigerüreg hámjának közeli szomszédsága miatt bajosabb volt 

 eldönteni : a jelen esetben, a hol a méretek jóval nagyobbak, 

 határozottan mondható, hogy benövő kötegek, ha jelen volnának, 

 a figyelmet el nem kerülhetnék. Ily sejtkötegeket azonban látni 

 egyátalán nem lehet. — Továbbá azt sem találtam, hogy a már 

 meglevő ősvesecsövek és a gomolyok ketté oszolnának, mint azt 

 Braun a reptiliákról állítja (v. ö. 84. 1.), valamint az sem fordul 

 elő, hogy a régi csövekből új nyújtványok nőnének ki (v. ö. 86. 

 1.), hanem az új ősvesecsövek egészen hasonló módon keletkez- 

 nek a WolíT-féle test szövetében, ebből való kidifferencziálás 

 által, mint a hogy fejlődtek megelőzőleg az elsörendiiek (v. ö. 77. 

 1.). Mindjárt itt megjegyzem azt is, hogy elsőrendű csövek (mely 

 kifejezés alatt ez alkalommal időre nézve a legkorábban fellépő 

 csöveket értjük egy bizonyos harántmetszeti síkban) nem min- 

 denütt a hasi oldalon, hanem madaraknál legalábl), a háti 

 oldalon is előfordulnak ; ez esetben tehát alattuk keletkeznek 

 az új csövek. Lássuk a bizonyítékokat. 



Alighogy a proximális elsőrendű szelvényhólyagok a fenn- 

 említett módon (79. 1.) kanálalakúak lettek, és az ősvesecsatorná- 

 val nyílt közlekedésbe léptek, felettük új ősvesehólyagok keletkez- 

 nek. Tyúkébrényeknél az új hólyagok, ill. csövek a Wolíf-féle 

 testnek körülbelül a közepén és közepe előtt (a 21 — 22-dik 

 szelvénynél), a 3-dik nap második felében mutatkoznak. Ezen 

 folyamattól az ősvesének proximális része, tehát kb. a 10 — 20-ik 

 testszelvénynek megfelelő darabja ment marad ; azért itt később 



