WOLFF-FÉLE TEST. 93 



találjuk, az egymásután következő metszeteken. A hátoldali 

 gyűjtőcsövek a madárnál (39. ábra, fW^) bizonyos hosszúságú 

 lefutás után elvesznek a tágabb elválasztó csövek (ts) között, 

 melyek kanyargós lefutásuk miatt csak rövid darabokon vannak 

 megmetszve. A bárányébrénynél szerencsésen vezetett metsze- 

 teken, mint a minőről az adott (40. sz.) ábra is vétetett, látni, 

 hogy a szűk hátoldali gyűjtöcső (tW^) az ősvese külső oldalán, 

 közel annak a felszinéhez fel-, azután a vese ébrényhelyzéke (/>'?•) 

 alatt befelé hajlik, itt a síkból való kitérése miatt folytonossága 

 megszakad, de a szomszéd metszetekkel való egybehasonlításból 

 kétségtelenül kiderül az, hogy a gyűjtőcső most ama csövekbe 

 folytatódik, melyek az ősvese közepében a tőlük mediálfelé fekvő 

 erős gomolyhalmaz külső oldalán vonulnak le egy darabig (2). 

 Itt a síkból való kitérés miatt a folytonosság ismét megszűnik, de 

 úgy az ábrából, mint egybehasonlítva ezt a fönnebb említett 

 (26. ábra) fiatalabb szakokkal, nem következtethető más, mint 

 az, hogy a csövek átmennek a most említett gyűjtőcsövek (2) 

 küloldalain fekvő szűkebb csövekbe, itt fel- (5), azután kitágulva 

 (azaz elválasztó csővé átalakulva) ismét lekanyarodnak (4), 

 és az ősvese hasi oldalának szomszédságában, közel a felszín- 

 hez, harántul befelé vonulnak (5 és), az itt fekvő gomoly okban 

 (gm) végződve. Ez utóbbiak tehát megtartották kezdetleges 

 helyzetüket (has. ö. 24. 26. ábrát) az ősvese mediális oldalán, 

 a bélfodor (ms) felé tekintő felszínen, azon helynek a szomszéd- 

 ságában, a hol az ivarmirigy (gls) fejlődése megindul. Mint- 

 hogy az ősvese közepe tájékából vett metszeten több Malpighi- 

 féle testet találni egyszerre, mint pl. nálunk a bárányébrénynél 

 négyet (40. ábra), a tyúknál hatot (39. ábra), és ezen testek 

 mindegyike okvetlenül egy-egy ősvesecső kezdetéül szolgál: 

 ebben további bizonyítékot találok az ősvesecsövek nagy 

 számának a felvételére (92. 1.). 



Az ős vesecsöveknek másod- és harmadrendű szaporulata, 

 meghosszabbodása és különféle síkokban bekövetkező erős 

 kanyarulatai miatt, metszeteken a csövek egész hosszát a 

 későbbi szakokban áttekinteni nem lehet. Egész hosszukban 

 csak akkor lehetne átnézni, ha sikerülne azokat a Wolft-féle 

 test kötőszövetéből kifejteni. Ez utóbbinak szétroncsolására 

 DuRSY (ir. 28. sz.) a hígított (1'124 fajsúlyú) sósavhoz folyamo- 



