WOLFF-FÉLE TEST. 95 



proximális részének a maradványa, s ennek jeléül magában 

 tartalmazza egy darabig a AVolff-féle csatornát ; egyébként 

 csak ébrényi kötőszövetből áll, borítva a zsigerüreg hámjától, — 

 ősvesecsöveket legfelül már nem tartalmaz. — Chrómsavas folya- 

 dékokkal kezelt készítményeken jól látni a Wolíf-féle test 

 felszínén az áttttnő haránt fekvésű ősvesecsatornákat, A mirigy 

 színe heveny állapotban a benne fekvő sok edénytől és edény- 

 gomolytól vörhenyes szürke. Felszínét a zsigerüreg falairól 

 származott hám borítja (34.-49. ábrák), a mely azonban 

 eredeti vastagságát mint réteges hengerhám csak két helyen 

 tartotta meg, t. i. a bélfodri (ms) oldalon, a hol az ivarhámmá 

 lesz (gJs és oldalvást (d H^'-nél). A többi helyeken lapos kövezet- 

 hám borítja a Wolíf-féle test felszínét, mely a volt húgyivar- 

 dombot borító henger sej lekből, valószínűleg nyomási sorvadás 

 következtében származott. Magasabb hengerhámot találunk 

 később a Wolíf-féle cső szomszédságában levonuló Müller-féle 

 csövön (kürtléczén) is egy ideig (v. ö. 153. 1.); de e csőnek teljes 

 kifejlődése után ez is lelapul. A 12. napon már a kürtléczen is 

 alacsony lett a hám, csak a kürtnyílás (38. ábra, dM) körül és 

 a petefészken tartotta magát fenn magasabb alakban. 



A Wolff-féle csatorna eleinte a mirigynek külső oldalán, 

 közel a fali lemez elmeneteli helyén fekszik (16. 26. 29. ábrák 

 dWJ,de a húgyivardombnak erősebb kidomborodása, ill. Wolff- 

 féle testté való átalakulása közben az utól)binak a legkiemelke- 

 dőbb részére jut, a hol a kürtlécz szomszédságában húzódik le 

 (41. ábra,pZfi, pUz-hen). Legfelül, a AVolff-féle test csúcsos részé- 

 ben (39. ábra), a csatorna (d \V) a mirigy külső oldalának háti 

 felszínéhez közel fekszik, a középen mintegy a külső oldal kö- 

 zepén V. előtt van (40. ábra dWJ, alul már a szabad domború 

 oldalra húzódott (46. khra., dW), és innen a Wolff-féle v. húgy- 

 ivarléczbe (plica urogenitalis, 41. ábra pl Ws, 47. á.fWJ lép bele. 

 A AVolff-féle test alsó vastag részében rögtön majdnem vízszin- 

 tesen befelé hajlik; innen van az, hogy a Wolff-féle test alsó, bun- 

 kós részének haránt (ill. kissé ferde) metszetén kétszer meg- 

 metszve kapjuk, a mi sajátszerű képet ad (35. ábra). Hogy itt 

 (35. á.) kissé hosszában van a Wolff-féle csatorna megmetszve 

 {d Wi-t6\d H'2-ig),azt a külső oldalán elterjedő hosszú hengerhám- 

 csík (ep) is mutatja, mely hely megfelel a leendő kűrtlécznek. — 



