WOLFF-rÉLE TEST ELC8ENEVÉ8ZÉ8E. 103 



(ir. 28. sz.) és AValdeyer (ir. 119. sz., 140. 1.) tettek külömbsé- 

 get az ősveséuek egy húgyszervi és egy ivari része között, de 

 ők nem a proximális és distális részt mondották ilyennek, 

 hanem azt hitték, hogy az ősvescnek háti oldalán előforduló 

 szűk (gyűjtő) csövek képeznék az ivari, a hasi oldalán fekvő 

 tág elválasztó csövek a húgyszervi részt; mindkét rendbeli 

 csövek külön nyílnának a Wolff-féle csatornába, és csak a hasi 

 oldalon fekvő tág csövek sorvadnának el. 



Az ősvesecsövek szerkezete, a mint azt mi leírtuk, már 

 magában megczáfolja e nézetet. Nincsenek a Wolíf-féle testben 

 egymástól elkülönített két különféle csövek, hanem a szűkek 

 teszik a tágaknak a folytatásait, valamint az sem áll, hogy a 

 szűk csövek kizárólag az ősvesének a háti részében fordulnának 

 elő, mert mi kimutattuk azoknak a jelenlétét a hasi oldalon is 

 (v. ö. 90. 1.). 



Befejezett tényűl fogadható tehát el, hogy az amnionos 

 gennczesek ösveséjéhen egy ivari és egy húgyszervi résznek a 

 megkülö'mbözteiése csak a proximális és distális részre vonatkoz- 

 hatik. Amaz a kisebb, ez a nagyobb ; a határt a kettő között 

 addig, mielőtt amaz átalakulások lefolytak, nem lehet meg- 

 állapítani. A két darab szerkezete sem külömbözik egymástól 

 lényegében, csak annyiban, hogy a proximális darabban az 

 ősvesecsövek kevésbbé kanyargós lefutásúak, összenyilások 

 ritkábbak és nagyrészt elsőrendű ősvesecsövekből állanak. 



Nincs szándékunkban jelenleg az ösvese ivari (proxi- 

 mális) darabjának további átalakulásait követni, mert ha ezt 

 tennők, az ivarmirigyekről szóló fejezetnél ismétlésekbe kellene 

 bocsátkoznunk. E helyen csak az összefüggés megtartásának a 

 kedveért említjük meg általánosságban a következőket (v. ö. III. 

 tábla, 41. ábrát) : A Wolff-féle test (c WJ felső részének a szom- 

 szédságában fekszik mediálfelé az időközben kifejlődött ivarmi- 

 rigy (here v. petefészek, test) ; a külső oldalán vonul le két hám- 

 cső : a hasüreggel szabadon közlekedő Müller-féle és mélyeb- 

 ben a felül vakon végződő Wolff-féle csatorna (piti és pltz 

 hosszában), mely utóbbiba a többé v. kevésbbé a test haránt 

 irányában fekvő ősvesecsövek nyílnak. Valódi szerepe a Wolff- 

 féle test ivari részének csak a hímekben jutott (v. ö. III. t. 44. 

 és VI. t. 130. ábráját): ezeknél a Müller-féle cső (clM) elsor- 



