A húgyivaresatorna (Caualis urogenitalis). 



Mielőtt a MtiUer-féle cső fejlődéséuek a fejtegetését meg- 

 kezdeuők, hogy ezt liaszonnal tehessük, szükséges az ébrény 

 farki részén fellépő azon átalakulásokról tájékozottsággal bírni, 

 a melyek a húgyivarcsatorna és az ivarköteg fejlődésére vezet- 

 nek, mert az utóbbi két képlet később viszonyba lép a Müller- 

 féle csövei. A részek kicsinysége miatt az átalakulásokat csak 

 metszeteken tanulmányozhatjuk, a melyek nyíl- és haránt- 

 irányban vezettetnek. A metszetsorozatokból azokat, a melyek 

 egymástól eltérőt mutatnak, kiválasztjuk, és a His-féle embryo- 

 graph-al lerajzoljuk; a méretek körülbelüli megbecsülhetése 

 miatt szükség esetén megjegyezzük azt, hogy ugyanazon kép 

 hány metszeten volt jelen. 



Egy 12 mm. hosszá nyúUhrény hasi és medenczei részé- 

 nek válogatott harántmetszet sorozatán (IV. t., 45 — 51. ábrák) 

 a következőkről kapunk felvilágosítást : A Wolff-féle test közép- 

 tájékából vett metszeten (45. ábra), a bélfodor (ms) gyökré- 

 sze felé bedomborodik a hasüregbe (c) a fejlődő ivarmirigy {gls). 

 tömötten sorakozott gömbölyded ébrényi sejtekből állva, és 

 bevonva a köbös ivarhámtól. A mirigy még széles alappal nyug- 

 szik a Wolff-féle testen (cW), a melynek mesodermális szöve- 

 téből kinőtt ; az ott fekvő gomolyoktól {gm) a Wolff-féle test 

 lazább (a rajzon világosabb) kötőszövete választja el. A gomo- 

 ly okon túl a Wolff-féle testben tágabb kanyargós, majd az 

 oldalsó felszín felé egyes szűkebb Wolff-féle csövek (tW) 

 feküszuek ; az ivarmirigygyei ellentett oldalsó zugban mellül a 

 AVolff-féle csatorna (d],V) átmetszete van. — A Wolff-féle 

 t€st felső darabjából vett átmetszeteken (eiTŐl az ébrényröl 

 le nem rajzolva), a Wolff-féle csatorna hasonló felületes viszony- 



