HÚGYIVARCSATORNA. 123 



kloakalemeznek mondhatjuk, mert hártya módjára zárja el a 

 leendő végbélnyilást. A kloakalemez(/cZ) jelenleg mind a három 

 csirlevél elemeiből összetett vékony (55,«) hártyából áll, és ere- 

 désére nézve, mint azt Gasser (ir. 39. 41. sz.) madárébrények- 

 ről kimutatta, az őscsíkból származott. — Az 1'125 mm. magas 

 allautoison két darabot lehet megkülömböztetui, elválasztva egy- 

 mástól egy szűkülettől (s és all között). A szűkült hely felett 

 fekvő, 0*315 mm. átm. hólyagalakii darabból {all) lesz később a 

 húgyhólyag és a húgyinda (urachus), az alatta fekvő, 6"75,« 

 hosszú csőalakú részletből (s) a húgyivaröböl. Az utóbbin mel- 

 lűi is, és hátul is kis kiöblösödések vannak. A hátulsó kiöblösö- 

 désnek megfelelőleg nyíltak oldaldalvást {sp felett, mint arról 

 oldalt vezetett metszeteken meg lehetett győződni) az ívalakban 

 előre és felfelé görbülő Wolff-féle csatornák, a melyek e helyen 

 a végbél oldalsó falán húzódnak mellfelé, ennek a hosszirányá- 

 val kereszteződve ; legmélyebb pontjuk az allantoisnak a végbél 

 mellső falába áthajló sövény {sp) szintájától kissé distálfelé 

 fekszik, beágyazva a medencze fenekének a mesodermájába. 

 Amaz áthajlási hely {sp) most még vékony hártyaszerű, de 

 később a mesoderma erősebb megszaporodása és egy hosszirányú 

 haránt sövénynyé való átalakulása közben egy igen fontos ébré- 

 nyi szerv lesz, mely részben a gátot képezi, azért gátsövénynek 

 (septum perineale) nevezhetjük. Az allantois gyökrészén mellűi 

 fekvő kiöblösödésnek {s előtt) megfelelőleg egy kis dudor (phj 

 van, a melytől a hasfalakat alkotó hártya (jm) megy el. Ezen 

 kiemelkedés ekto-, meso- és entodermából áll, és a leendő 

 ivartagnak az első ébrényhelyzékét képviseli (1. később). Itt az 

 ivartag az allantois gyökrészének mellső falát alkotó elemekből 

 képződik, a mely utóbbiak ez időben közvetlenül a kloaka átha- 

 sadási helye felett feküsznek. 



A most leírt 10 mm. hosszú ébrénytől lényegesen külöm- 

 bözik egy csak néhány m.-mé térrel idősebbnek, pl. 12 — 13 mm. 

 hosszú nynUbrénynek (IV. tábla, 53. ábra) a középhosszmetszete. 

 A beállott változatok illetik a végbélnyilás kihasadását (a mi 

 Egli szerint — ir. 29. sz. 28. 1. — a 12-ik napon ; Kölliker sze- 

 rint — ir. 59. sz., 848 1. — a 11 — 12-ik napon áll be), azután a 

 húgyivaröböl és az ivartag, valamint a gát kifejlődését. Mindé 

 viszonyok egymással szorosan karöltve járnak, egyiknek a fej- 



