128 HÚGY1VARC8AT0RNA. 



függésben van, csak legfelül (fg) emelkedik el egy kissé a 

 húgyhólyag fenekétől ; hátulsó felszíne mögött azonban a has- 

 hártya-üreg (Douglas-féle üreg) majd egész hosszában leterjed 

 (c). Ez által az ivarköteg előtt egy kisebb, az ivarköteg mögött 

 egy hosszabb bemélyedése keletkezett a hashártya-üregnek. Az 

 50— 60/< átm. Wolíf-féle csatornák (dW) az ivarköteg csúcsán 

 kezdődnek, ennek állományában lefelé vonulnak, alul szöglet- 

 ben rögtön mellfelé görbülnek és a húgyivarcsatorna {ciig) 

 hátulsó falán nyílnak (dW^). A húgy vezérek ezen ébrényben 

 már nem nyíltak a Wolíf-féle csatornák végdarabjába (v. ö. 

 121. l), hanem ezeknek a benyilási helye felett a húgyivarcsa- 

 tornának a felső részébe, mint arról a középvonaltól oldalvást 

 vezetett metszetek tanúskodtak. 



Feltűnő, hogy a húgyvezéreknek különválásáról a Wolíf- 

 féle csatornáktól az irodalomban kevés említés tétetik, és az 

 is a mi van, téves megíigyeléseken alapszik. 



KupPFER-iiel találjuk az első idevojiatkozó adatokat a vesék fej- 

 lödése'röl írt értekezésében (ir. 61. sz.). Ezen dolgozatban bizonyította 

 be K. bárányebrényeken először, hogy a vese ébrényhelyzéke nem a 

 bélcsatornából (kloakából) nö ki, miiit azt előtte Remak nyomán hit- 

 ték, hanem hogy fejlődési helyzéke azonos a többi kiválasztó rendsze- 

 rével, a mennyiben a WolfF-féle csatorna hátulsó falából kinövő háni- 

 csőböl keletkezik. Ezen \\. n. Kupfer-féle vesecső, felfedezője szerint 

 eleinte (8. mm. h. báránynál) a WolfF-féle csatorna végi-észének a hátfa- 

 lától indul el vízszintesen hátrafelé; azután (13. mm. h. báránynál) a 

 közös végdarab megnyúlása közben a WolfF-féle csatorna körül vízszin- 

 tesen tengelycsavarodást szenved, és ez által ennek a külső, majd a 

 mellső oldalára helyeződik, úgy, hogy 1 7 mm. hosszú báráuyébrénynél a 

 WolfF-féle csatorna mellső falától elindulva előre, azután ívalakban 

 kifelé, majd hátrafelé hajlik ; tehát ezeu vízszintes kezdetdarabja a 

 homorulatával hátra, és a domborulatával mellfelé tekintő patkóalakú 

 ívet ír le. A domborulat legmellső pontja közel fekszik az allantois 

 tágult részéhez (a leendő húgyhólyag fenekéhez), s most — azt hiszi 

 KiiPFFER — e helyen egy új közlekedés létesül a húgyhólyag feneké- 

 nek oldalfalával ; ennek bekövetkezése után a patkóalakú görbületnek 

 mediális szára, mely a WolfF-féle csatornától indult el, elsorvad. 30 

 mm. hosszú báránynál az lij közlekedés már helyreállt, s a • húgy vezér 

 a húgyhólyag-fenék hátulsó falától ívalakban ki-, azutáu hátrafelé 

 vonul. Ezen új közlekedés folytán a húgyvezér most magasabban nyí- 

 lik a húgyiiólyag fenekébe, míg a WolfF-féle csatorna megtartotta ere- 

 deti benyilását a húgyi varcsatornába. A 180*^ körül való tengclycsa- 

 varulatnál fontos szerepet játszik a WolfF-féle zsineg, a melynek meden- 



