130 HÚG YIVARCa ATORNA. 



végrésze, mely e helyen a húgyvezér végrészével összenyílik, 

 hogy a kettejükből származott közös végdarab (50. ábrán cr) 

 az allantoisba nyíljék. Ha a 89. ábrában a baloldalon a közös 

 végdarabot (cr) az ábrából elgondoljuk, megvan a patkóalakú- 

 lag görbült csö úgy, mint az 51. ábrán a jobboldalon. 



Néhány mm.-rel idősebb nyúlébrényekben (14 — 16 mm. h.) 

 a húgyvezér és a Wolff-féle csatornának közös végdarabja 

 eltűnt, és a két csatorna közel egymáshoz nyilik a húgyivar- 

 öbölbe, a miből én azt következtetem, hogy a két csatornának 

 egymástól különválása sokkal egyszerűbb módon következik 

 be, mintsem azt Küpffer hitte, t. i. a közös végdarabnak (89. 

 ábra, cr) tágulás v. aránylagos rövidülés útján a húgyivarcsa- 

 tornába (all) való felvétele által, mire a két csatorna végrészé- 

 nek okvetlen külön kell nyílni a húgyivarcsatornába. Hogy 

 ez így van, mutatja azoknak eleinte közeli nyilasa egymás mel- 

 lett, a mi később oda módosul, hogy a húgyvezér benyilási helye 

 mindinkább feljebb húzódik. Hogy ezen helyzetváltoztatásban 

 miért nem követi őt a Wolíf-féle csatorna végdarabja is, bajos 

 megmondani, — tény az, hogy növési külömbözetek játszanak 

 szerepet az allantois származékainak a megnyúlásánál. Helye- 

 sen mondja Gegenbaur (Lehrbuch der Anatomie des Men- 

 schen. Leipzig, 1883. S. 555), hogy a hólyagháromszög (trigonum 

 vesicae) oldalsó határai jelzik az utat, a melyen a Wolff-féle 

 csatornák (ondóvezérek) benyilásától a húgyvezérek eltávolod- 

 tak ; de ezen eltávolodásnál nem kell aktiv vándorlásra gondol- 

 nunk, — egyszerűen az allantois gyökrészének erősebb megnyú- 

 lása hozta létre a két cső végrészének egymástóli eltávolodását. 



Húgyivar csatornával csak az emlősök és az ember bír- 

 nak, az alsóbb rangú amnionos geriuczesekben ily csatorna a 

 fejlődés közben fellép ugyan, de később az allantoissal együtt, 

 a melyből keletkezett, elcsenevészik. Ezeknél azután a WoHf- 

 féle csatornák és a később fejlődő Müller-féle csövek egy- 

 szerűen a végbélbe (kloakába) nyílnak, oly körülmények, a 

 melyek megérdemlik, hogy a szóban forgó viszonyokat ezeknél 

 is megvizsgáljuk. 



Olyan fejlődési állapotot, mint a fönnebb leírt 10 mm. 

 hosszú nyúlébrényben volt, tyúkoknál kb. a 4-ik nap végén talá- 

 lunk. Egy í) napos tyúkébrény nyilirdnyú középmetszetén (IV. t., 



