HÚGYIVARCSATORNA. 131 



54. ábra), mind az allantois (all), mind a bélcsatornának a vége 

 (rwj) belenyilnak a tág (360/< széles) kloakába {cl), mely mellűi 

 a bél farki részét (intestinum caudale) küldi lefelé (ic). A 

 kloaka mellső fala előtt fekszik az őscsikból származott azon 

 hártya (tel), a melynek szétfoszlása után e helyen a kloaka 

 kifelé fog nyilni. Gasser (ir. 41. sz.) ezt a hártyátazért, mert 

 fiatalabb ébrényekben a kloaka ürege felé kiemelkedik, kloaka- 

 dudornak (Cloakenhöcker) nevezte el (a kiemelkedés nyoma 

 ábránkban még megvan; ezt mi fönnebb, 123. 1., a nyúlnál 

 kloakalemeznek mondottuk) ; a 4-ik nap után a dudor a kloaka- 

 üreg tágulása közben elenyészik. A hártyát {tel) kívül az ekto- 

 derma, belül az entoderma borítja, a közepett mesodermából 

 áll ; meglehetősen vastag (0*3 mm.). 



A költés 5-ik és 6-ik napján az allantois tövén fekvő 

 kloakahártya a mélységbe temetkezik azáltal, hogy a farkgör- 

 bület erős kifejlődése közben a hártya körül erős ajkak nőnek 

 előre, mint az egy 7 napos tyúkéhrény hosszmetszetén látható 

 (lY. tábla, 55. ábra, pli és pp) ; az ajkak közül a felső (ph) 

 fekvésére nézve az ivartagnak ^) felel ugyan meg, de nem lesz 

 ilyenné, hanem az alsóval együtt a kloakanyilást környező sze- 

 mölcsalakú kiemelkedéssé. A kinőtt ajkak miatt a kloaka mellső 

 falát a külvilágtól elzáró kloakalemez a mélységbe jutott és 

 sajátszerű likacsos szövetté változott át {tcT). Ez a kloakale- 

 mezt boritó entodermának a burjánozásából keletkezett (5 — 6-ik 

 napon), mely a mesodermát itt a helyéből kiszorította, míg az 

 ektodermával érintkezésbe jött ; erre azután elemeinek szétbom- 

 lása közben benne likacsok léptek fel, előkészületkép a kloaká- 

 nak e helyen bekövetkező kihasadására. A megnyílás a 7- ik nap 

 körül áll be, a mi, ha megtörtént, a kloaka az ajkaktól körülzárt 

 végbélnyilásba megy át, mely utóbbi tulaj donkép a test külső 

 felszínéhez tartozik, mert az ektodermától van borítva és a test 

 külső felszínének a bemélyedéséből keletkezett (v. ö. 55. ábrát, 

 an körül). Ennek a volt vak végéről a következő napokon 

 (9 — 12-iken) az ektodermának egy zacskóalakú hámnyujtvá- 



') BoBNHAüPT (ir. 11. SZ., 35. 1.) az ivartag fejlődését a 11-ik napra 

 teszi és azt mondja róla, hogy a 1 4-iken eltűnik. Ábránkat ösózehason- 

 lítva az emlösébrénynyel (53. ábra), azon nézetre kell jutnunk, hogy az 

 ivartag fejlődése jóval korábbi keletű. 



»♦ 



